549300UWB1AIR85BM957 2025-01-01 2025-12-31 549300UWB1AIR85BM957 2024-01-01 2024-12-31 549300UWB1AIR85BM957 2025-12-31 549300UWB1AIR85BM957 2024-12-31 549300UWB1AIR85BM957 2023-12-31 549300UWB1AIR85BM957 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300UWB1AIR85BM957 2023-12-31 orio:FundsMember 549300UWB1AIR85BM957 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300UWB1AIR85BM957 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 549300UWB1AIR85BM957 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-01-01 2024-12-31 orio:FundsMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-01-01 2024-12-31 orio:ReservesMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-12-31 orio:FundsMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300UWB1AIR85BM957 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-01-01 2025-12-31 orio:FundsMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-01-01 2025-12-31 orio:ReservesMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-12-31 orio:FundsMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300UWB1AIR85BM957 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember
Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti 33 Oriolan vuosikertomus 2025
Taloudellinen
katsaus
Hallituksen toimintakertomus 35
Kestävyysraportti 45
Osakekohtaiset tunnusluvut 109
Taloudellista kehitystä kuvaavat
tunnusluvut 111
Tilinpäätös 115
Hallituksen varojenjakoehdotus 162
Tilintarkastuskertomus 163
Kestävyysraportin
varmennuskertomus 167
Riippumattoman tilintarkastajan
raportti Oriola Oyj:n
ESEF-tilinpäätöksestä 169
Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti 34
Sisältö
Konsernitilinpäätöksen laatimisperusta
Jotta konsernitilinpäätös olisi helppo-
lukuinen, konsernitilinpäätöksen laatimis-
periaatteet on esitetty pääsääntöisesti
asianmukaisen konsernitilinpäätöksen
liitetiedon yhteydessä. Liitetiedon laatimis-
periaateosio on korostettu.
Arvioiden käyttö ja harkintaan
perustuvat ratkaisut
Mikäli liitetiedossa esitettyyn tilinpää-
töksen osa-alueeseen liittyy arvioiden
käyttöä ja harkintaan perustuvia ratkaisuja,
kyseiset arviot ja harkintaan perustuvat
ratkaisut on kuvattu erikseen asianomai-
sen liitetiedon yhteydessä. Liitetiedon
arvioiden käyttö ja harkintaan perustuvat
ratkaisut -osio on korostettu.
Hallituksen toimintakertomus ......... 35
Osakkeet ja osakkeenomistajat ..............................42
Katsaus riskeihin ........................................................... 43
Varojenjakoesitys .........................................................44
Näkymät vuodelle 2026 ............................................. 44
Kestävyysraportti .........................................................45
Tietoja osakkeista .............................................109
Osakekohtaiset tunnusluvut ................................109
Taloudellista kehitystä
kuvaavat tunnusluvut .................................. 111
Konsernin taloudellista kehitystä kuvaavat
tunnusluvut 2021–2025 ........................................... 111
Vaihtoehtoiset tunnusluvut ................................... 113
Tilinpäätös 2025 .................................................115
Konsernin laaja tuloslaskelma (IFRS) ...................116
Konsernin tase (IFRS) ................................................ 117
Konsernin rahavirtalaskelma (IFRS) .....................118
Laskelma konsernin oman pääoman
muutoksista (IFRS) ..................................................... 119
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot .......................120
1. Yrityksen perustiedot .........................................120
2. Konsernitilinpäätöksen laatimisperusta .......120
3. Arvioiden käyttö ja harkintaan
perustuvat ratkaisut ............................................121
4. Liiketoiminnan tulos ............................................121
4.1. Segmenttiraportointi ................................. 121
4.2. Liikevaihto ja liiketoiminnan
muut tuotot ...................................................123
4.3. Liiketoiminnan kulut ..................................124
4.4. Työsuhde-etuudet ......................................125
5. Käyttöpääoma .......................................................128
5.1. Myyntisaamiset ja muut saamiset ........ 128
5.2. Vaihto-omaisuus .........................................129
5.3. Ostovelat ja muut velat ............................129
5.4. Varaukset .......................................................129
6. Aineelliset ja aineettomat
käyttöomaisuushyödykkeet sekä
muut pitkäaikaiset varat .....................................130
6.1. Aineelliset käyttöomaisuus-
hyödykkeet ...................................................130
6.2. Liikearvo ja muu aineeton omaisuus ...131
6.3. Muut pitkäaikaiset varat ...........................133
7. Vuokrasopimukset ...............................................134
7.1. Vuokrasopimukset taseessa ....................135
7.2. Vuokrasopimukset tuloslaskelmassa ...135
8. Rahoitusrakenne ................................................... 136
8.1. Rahoitustuotot ja -kulut ...........................136
8.2. Rahoitusvarat ja -velat ..............................136
8.3. Rahoitusriskien hallinta ............................140
8.4. Oma pääoma, osakkeet ja
valtuutukset ...................................................143
8.5. Osakekohtainen tulos, osinko
ja muu voitonjako .......................................146
9. Tuloverot .................................................................. 147
9.1. Tilikauden laajaan tulokseen kirjatut
tuloverot ..........................................................147
9.2. Laskennalliset verosaamiset ja -velat ...147
10. Konsernirakenne ................................................149
10.1. Tytäryhtiöt .....................................................149
10.2. Lähipiiritapahtumat ...................................150
10.3. Hankitut ja myydyt liiketoiminnot ........151
10.4 Sijoitukset yhteisyrityksiin ........................152
11. Taseen ulkopuoliset erät ..................................154
11.1. Vakuudet ja vastuusitoumukset ...........154
11.2. Vuokravastuut .............................................154
11.3. Riita-asiat .......................................................154
11.4. Tilinpäätöspäivän jälkeiset
tapahtumat ....................................................154
12. Muut liitetiedot ...................................................154
12.1. Uuden ja uudistetun IFRS-normiston
soveltaminen sekä IFRIC-tulkinnat ....... 154
Emoyhtiön tilinpäätös ............................................. 155
Emoyhtiön tuloslaskelma (FAS) ...................... 155
Emoyhtiön tase (FAS) .......................................... 155
Emoyhtiön rahoituslaskelma (FAS) ................ 156
Emoyhtiön liitetiedot (FAS) .............................. 157
Hallituksen varojenjakoehdotus
ja tilinpäätösmerkintä .. ..................................162
Tilintarkastuskertomus ..................................163
Kestävyysraportin
varmennuskertomus ..................................167
Riippumattoman tilintarkastajan
raportti Oriola Oyj:n
ESEF-tilinpäätöksestä ..................................169
35 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Hallituksen toimintakertomus
Oriola tarjoaa Suomen ja Ruotsin markkinoilla edistyksellisiä
jakelu-, asiantuntija- ja konsultointipalveluja lääkeyrityksille
sekä kattavan terveys- ja hyvinvointituotteiden valikoiman
apteekeille, eläinlääkäreille, muille terveydenhuollon toimijoille
sekä vähittäiskaupan toimijoille. Lisäksi Oriola tarjoaa
annosjakelupalvelua apteekeille ja terveydenhuollon toimijoille.
Raportoitavat segmentit
Oriolan raportoitavat segmentit ovat Distribution ja Wholesale.
Distribution
Oriola hallinnoi korkealaatuista, hyvän jakelutavan vaatimukset
täyttävää toimitusketjua lääkkeiden ja terveystuotteiden
toimittamiseksi turvallisesti ja luotettavasti Pohjoismaissa.
Erikoistuneisiin jakelupalveluihin kuuluu laadunvalvonta,
varastointi ja logistiikka, mukaan lukien kylmäketju ja rokotejakelu.
Suomessa, Oriola tarjoaa koneellista annosjakelupalvelua, joka
parantaa potilasturvallisuutta ja hoidon tarkkuutta. Ruotsissa
annosjakeluliiketoiminta myytiin huhtikuussa 2025.
Wholesale
Oriola tarjoaa laajan valikoiman kuluttajatuotteita, reseptivapaita
tuotteita sekä erityisluvallisia ja rinnakkaistuontivalmisteita, joita
tukevat luotettava logistiikka ja paikallinen markkinaosaaminen.
Asiantuntijapalveluiden avulla Oriola auttaa lääkeyrityksiä
menestymään koko tuotteen elinkaaren ajan kliinisistä
tutkimuksista ja sääntelyvaatimusten noudattamisesta aina
markkinoillepääsyyn, tarjouskilpailuihin ja lääkeinformaatioon.
Liiketoimintakatsaus
Liiketoimintaympäristö
Oriola on tunnistanut markkinoiden kasvua tukevia pitkän aikavälin
trendejä, joita ovat muun muassa väestön ikääntyminen, hyvinvointi ja
terveys, lääkkeiden verkkokauppa ja erikoistuotteiden kasvava kysyntä.
Liiketoimintaympäristö pysyi vakaana vuoden aikana.
Lääkejakelumarkkinoiden arvo kasvoi, kun taas volyymi pysyi
tasaisena molemmissa maissa. Kuluttajien luottamus pysyi
heikkona koko vuoden ajan sekä Suomessa että Ruotsissa.
Markkinaympäristö - lääkkeet
Suomen ja Ruotsin lääkejakelumarkkinoiden arvo on noin 9
miljardia euroa, ja markkinat ovat pysyneet suhteellisen vakaina
myös epävarmoissa taloustilanteissa. Viimeisen kolmen vuoden
aikana vuotuinen markkina-arvon kasvu on ollut keskimäärin noin
6 prosenttia.
Ruotsin lääkemarkkinoiden arvo vuonna 2025 kasvoi tukkuhinnoin
tarkasteltuna 6,3 % (7,0 %) Ruotsin kruunuissa (lähde: IQVIA).
Suomen lääkemarkkinoiden arvo kasvoi tukkuhinnoin tarkasteltuna
1,3 % (5,0 %) (lähde: Lääketietokeskus).
Oriolan markkinaosuus Ruotsin lääkkeiden tukkukaupassa vuonna
2025 oli yhtiön arvion mukaan noin 42 % (43 %) ja Suomen
lääkkeiden tukkukaupassa noin 46 % (45 %).
Annosjakeluliiketoiminnassa Oriola tarjoaa lääkkeitä ja annos-
jakelupalveluita yksityisen ja julkisen terveydenhuollon toimijoille.
Annosjakelun kokonaismarkkina on Suomessa noin 120000
(116000) potilasta. Oriola palvelee Suomessa noin 40 000 (36 000)
potilasta.
Markkinaympäristö - terveystuotteet
Suomen ja Ruotsin terveystuotteiden kuluttajamarkkinoiden
arvo on noin 1,6 miljardia euroa. Markkinoiden kasvu on ollut
historiallisesti 3,4 prosenttia (keskimääräinen vuotuinen kasvu
vuosina 2019–2025). Vuosina 2026–2028 kasvun odotetaan
olevan 3-5 prosenttia. Ruotsissa reseptivapaiden tuotteiden arvon
odotetaan kasvavan ennustejaksolla. Vitamiinit, ravintolisät ja
urheiluravinteet hyötyvät yleisestä terveys- ja hyvinvointitrendistä,
joka tukee volyymien ja arvon vakaata kasvua ennustejaksolla.
Suomessa kuluttajat ovat entistä kiinnostuneempia suoliston
terveydestä sekä stressin lievityksestä ja rentoutumisesta.
1
Segmenttien välinen laskutus -0,3 milj. euroa
2
Konsernihallinto ja muut -7.9 milj.
euroa
Liikevaihto maittain, %
Liikevaihto
segmenteittäin
1
, %
Oikaistu käyttökate
segmenteittäin
2
, %
Suomi Ruotsi Muut maat
Distribution Wholesale
307
20 24
64
80 76
Avainluvut
36 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Markkinoiden kahtiajakautumisen odotetaan voimistuvan; toisaalla
on hintatietoinen, tuotteen arvoon keskittyvä kuluttajasegmentti,
kun taas toinen segmentti etsii korkealaatuisia ainesosia,
helppokäyttöisyyttä ja innovaatioita. Osa näiden keskivaiheille
sijoittuvista tuotteista saattaa siirtyä kohti kahta ääripäätä.
Ruotsissa verkkokauppa on jo vakiintunut ja kasvava
terveystuotteiden myyntikanava, kun taas Suomessa verkkokaupan
laajeneminen on vielä edessäpäin. (Lähteet: Euromonitor, Oriolan
johdon raportointi).
Kuluttajien luottamusta mittaava indikaattori pysyi heikolla tasolla
ja alle pitkän aikavälin keskiarvon Suomessa. Ruotsissa indikaattori
pysyi pääosin muuttumattomana ja oli edelleen normaalia
heikommalla tasolla. (Lähteet: Tilastokeskus, Konjunkturinstitutet)
Konsernin taloudellinen tulos
Laskutus ja liikevaihto
Laskutus kasvoi 11,4 % (kasvoi 5,1 %) 4 201,2 (3 771,8) miljoonaan
euroon. Liikevaihto kasvoi 13,5 % (kasvoi 12,4 %) 1 906,2 (1 679,7)
miljoonaan euroon. Laskutus ja liikevaihto kasvoivat niin
Distribution- kuin Wholesale-segmentissä.
Kannattavuus
Oikaistu käyttökate nousi 4,8 % (kasvoi 9,6 %) 35,1 (33,4) miljoonaan
euroon. Käyttökatteeseen kohdistuvat oikaisuerät olivat yhteensä
-14,8 (-6,2) miljoonaa euroa, ja niihin sisältyi -9,6 miljoonaa euroa ERP-
investointiin liittyviä käyttöönottokuluja konsernihallinnossa, -1,6
miljoonaa euroa logistiikkatoimintojen toteutettavuustutkimukseen
liittyviä kuluja Distribution-segmentissä Suomessa ja yhteensä
-3,0 miljoonan euron tappio Ruotsin annosjakeluliiketoiminnan
myynnistä. Käyttökate oli 20,3 (27,2) miljoonaa euroa.
Vuonna 2025 Oriola kirjasi Swedish Pharmacy Holdingista
konsernin laajaan tuloslaskelmaan 22,8 (24,8 tappio) miljoonan
euron tappion. Tappio sisälsi Oriolan 15,8 (16,3) miljoonan
euron osuuden Kronans Apotekin liikearvon arvonalentumisesta.
Arvonalentumiset liittyvät Kronans Apotekin integraatioon ja
siirtymiseen yhteen ERP-järjestelmään, näiden vaatiessa enemmän
aikaa kuin ennakoitiin. Integraatio ja ERP-projekti on saatu
päätökseen vuonna 2025.
Nettorahoituskulut laskivat 6,6 (7,3) miljoonaan euroon pääasiassa
alhaisempien korkojen ja velkatason vuoksi. Tilikauden tulos oli
-27,2 (-20,1) miljoonaa euroa. Tuloverot olivat -0,3 (-1,5) miljoonaa
euroa, mikä vastaa -1,3 % (-8,1 %) efektiivistä verokantaa.
Osakekohtainen tulos oli -0,15 (-0,11) euroa.
Lisätietoja konsernin taloudellisen tuloksen kehityksestä löytyy
osiosta Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut 2021–2025.
Distribution-segmentti
Distribution-segmentti käsittää lääkkeiden jakelun ja annosjakelu-
palvelut Suomessa ja Ruotsissa. Annosjakelupalvelut Ruotsissa ovat
sisältyneet segmenttiin 1.4.2025 toteutuneeseen kauppaan saakka.
Avainluvut
Milj. euroa 2025 2024 Muutos %
Liikevaihto 1 531,8 1 364,7 12,2
Oikaistu käyttökate 32,6 27,6 18,1
Oikaistu käyttökate % 2,1 2,0
Käyttökate 28,3 29,1 -2,6
Liikevaihto kasvoi 12,2 % 1 531,8 (1 364,7) miljoonaan euroon.
Kasvua edisti pääasiassa Ruotsin jakeluliiketoiminta, mutta myös
Suomessa jakelu- ja annosjakeluliiketoiminta parani.
Oikaistu käyttökate kasvoi 32,6 (27,6) miljoonaan euroon.
Kasvua tuki liikevaihdon nousu. Korkeiden volyymien vuoksi
varastokapasiteettia ja henkilöstöä on lisätty, mikä on johtanut
liiketoiminnan kulujen nousuun. Käyttökatteeseen kohdistuvat
oikaisuerät olivat yhteensä -4,3 (1,4) miljoonaa euroa ja ne
sisälsivät -1,6 miljoonaa euroa Suomen logistiikkatoimintojen
toteutettavuustutkimukseen liittyviä kuluja ja -2,8 miljoonan
euron tappion annosjakeluliiketoiminnan myynnistä Ruotsissa.
Vuonna 2024 oikaisuerät liittyivät annosjakeluliiketoiminnan
tarjouskilpailumenettelyn valituksesta saatuun korvaukseen.
Käyttökate oli 28,3 (29,1) miljoonaa euroa.
3 588 3 7723 507 3 568
4 201
2021 2022 2023 2024 2025
4 500
4 000
3 500
3 000
2 500
2 000
1 500
1 000
500
0
Laskutus
Milj. euroa
31
33
31
35
35
2021 2022 2023 2024 2025
36
35
34
33
32
31
30
29
28
Oikaistu käyttökate
Milj. euroa
37 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Wholesale-segmentti
Wholesale-segmentti käsittää reseptivapaat kuluttajatuotteet,
rinnakkaistuonnin, erityislupavalmisteet sekä asiantuntijapalvelut
Suomessa ja Ruotsissa.
Avainluvut
Milj. euroa 2025 2024 Muutos %
Liikevaihto 374,8 315,6 18,7
Oikaistu käyttökate 10,3 12,5 -17,1
Oikaistu käyttökate % 2,8 3,9
Käyttökate 10,0 11,5 -12,6
Liikevaihto kasvoi 18,7 % 374,8 (315,6) miljoonaan euroon.
Kasvua tuki pääasiassa Ruotsin tukkukauppaliiketoiminta,
jossa rinnakkaistuonnin kehitys jatkui vahvana pääasiassa
laihdutuslääkkeiden ansiosta koko vuoden ajan. Suomessa myynti
eläinlääkäreille oli vahvaa, kun taas erityislupavalmisteiden kasvua
tukivat lääkkeiden saatavuuskatkokset.
Oikaistu käyttökate laski 10,3 (12,5) miljoonaan euroon.
Alempi kannattavuus liittyi korkeampiin liiketoimintakuluihin,
jotka johtuivat kasvaneista henkilöstökuluist ja laajammista
markkinointitoimenpiteistä. Kannattavuuteen vaikutti lisäksi
epäsuotuisa tuotemix, joka johtui pääasiassa rinnakkaistuonnin
korkeista volyymeista. Käyttökatteeseen kohdistuvat oikaisuerät
olivat yhteensä -0,3 (-1,0) miljoonaa euroa ja sisälsivät -0,3
miljoonaa euroa asiantuntijapalveluiden integraatio- ja
uudelleenjärjestelykuluja. Vuonna 2024 oikaisuerät liittyivät
palvelutasosopimukseen. Käyttökate oli 10,0 (11,5) miljoonaa
euroa.
Tase, rahavirta ja rahoitus
Oriolan taseen loppusumma 31.12.2025 oli 946,1 (875,6) miljoonaa
euroa. Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma oli
100,8 (133,4) miljoonaa euroa. Tilikauden tulos oli -27,2 (-20,1)
miljoonaa euroa, josta yhteisyritys Kronans Apotekin osuus oli -22,8
(-24,8) miljoonaa euroa. Yhteisyrityksen tappio sisältää Oriolan
osuuden liikearvon arvonalentumisesta yhteensä 15,8 (16,3)
miljoonaa euroa. Osingonmaksun vaikutus omaan pääomaan oli
-12,7 miljoonaa euroa. Vuonna 2025 Doktor.se -sijoituksen käypään
arvoon kirjattiin 2,9 miljoonan euron arvon muutos toteutuneiden
osakekauppojen perusteella. Oriolan omistusosuus Doktor.se:n
osakkeista ei ole muuttunut tilikauden aikana.
Rahavarat olivat 152,2 (113,5) miljoonaa euroa. Liiketoiminnan
nettorahavirta vuonna 2025 oli 60,0 (38,7) miljoonaa euroa,
josta käyttöpääoman muutos oli 40,6 (21,4) miljoonaa euroa.
Ostovelkojen kasvu vaikutti positiivisesti käyttöpääomaan.
Vapaa rahavirta oli 58,4 (43,4) miljoonaa euroa. Investointien
nettorahavirta oli 0,4 (-2,8) miljoonaa euroa. Rahoituksen
nettorahavirta oli -21,7 (-60,7) miljoonaa euroa. Vuonna 2025
lainoja rahoituslaitoksilta maksettiin takaisin 1,0 miljoonaa euroa ja
liikkeelle laskettuihin yritystodistuksiin liittyviä velkoja vähennettiin
4,9 miljoonalla eurolla. Osinkojen maksun vaikutus rahoituksen
nettorahavirtaan oli -12,7 (-12,7) miljoonaa euroa.
Korolliset velat 31.12.2025 olivat 70,1 (76,1) miljoonaa euroa.
Pitkäaikaisia korollisia velkoja oli 38,3 (39,7) miljoonaa euroa
ja lyhytaikaisia korollisia velkoja oli 31,7 (36,4) miljoonaa
euroa. Pitkäaikaiset korolliset velat koostuvat lainoista
rahoituslaitoksilta 30,0 (30,0) miljoonaa euroa ja pitkäaikaisista
vuokrasopimusveloista 8,3 (9,7) miljoonaa euroa. Lyhytaikaiset
korolliset velat koostuvat pääasiassa liikkeeseen lasketuista
yritystodistuksista 19,9 (24,8) miljoonaa euroa, suomalaisilta
apteekeilta saaduista hankintaennakoista 8,3 (7,9) miljoonaa
euroa, lainoista rahoituslaitoksilta - (1,0) miljoonaa euroa sekä
lyhytaikaisista vuokrasopimusveloista 3,5 (2,7) miljoonaa euroa.
Korolliset nettovelat olivat -82,1 (-37,4) miljoonaa euroa ja
nettovelkaantumisaste -81,4 % (-28,0 %).
Ruotsissa on käytössä myyntisaamisten myyntiohjelmia. Joulukuun
2025 lopussa myyntisaamisia oli myyty yhteensä 121,9 (94,1)
miljoonalla eurolla. Keskimääräinen rahoituskorko korollisista
veloista ilman vuokrasopimusvelkoja oli 2,84 prosenttia (3,01 %).
Myyntisaamisten myynnistä aiheutuvan rahavirran korkoriski on
osittain suojattu koronvaihtosopimuksilla.
Oriola allekirjoitti kesäkuussa 2025 uuden vakuudettoman
kolmivuotisen 70 miljoonan euron sitovan
valmiusluottolimiittisopimuksen, johon sisältyy kaksi yhden
vuoden jatko-optiota edellyttäen lainanantajien hyväksyntää.
Uusi valmiusluottolimiitti korvasi aikaisemman samansuuruisen
valmiusluottolimiitin. Valmiusluottolimiitti erääntyy kesäkuussa
2028. Valmiusluoton marginaali on sidottu Oriolan taloudellisiin
tunnuslukukovenantteihin. Oriolan sitovat 70,0 miljoonan euron
valmiusluottolimiitti ja yhteensä 40,0 miljoonan euron lyhytaikaiset
tililimiitit eivät olleet käytössä joulukuun 2025 lopussa.
Tilikauden 2025 lopun omavaraisuusaste oli 10,8 % (15,4 %).
Sijoitetun pääoman tuotto oli 1,3 % (5,4 %) ja oman pääoman
tuotto -23,3 % (-13,2 %).
Lisätietoja konsernin taseen ja rahavirran kehityksestä sekä niihin
liittyvistä tunnusluvuista löytyy Taloudellista kehitystä kuvaavat
tunnusluvut 2021–2025-osiosta.
Investoinnit ja poistot
Kokonaisinvestoinnit vuonna 2025 olivat 12,7 (8,7)
miljoonaa euroa, josta 9,6 (5,9) miljoonaa euroa liittyi
toiminnanohjausjärjestelmäinvestointiin, joka kirjattiin
Liiketoiminnan nettorahavirta
Milj. euroa
50
40
30
20
10
0
-10
-20
-30
-40
-50
Q1 Q2 Q3 Q4
2024
Q1 Q2 Q3 Q4
2025
48
-8
-10
30
37
18
- 5
- 11
38 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
kuluksi (oikaisuerä) tuloslaskelmaan. Taseeseen aktivoidut
bruttoinvestoinnit ilman käyttöoikeusomaisuuseriä olivat 3,2
(2,9) miljoonaa euroa koostuen pääasiassa investoinneista
varastonhallintajärjestelmiin ja kalustoon.
Poistot ja arvonalentumiset aineellisista ja aineettomista
hyödykkeistä olivat yhteensä 17,7 (13,6) miljoonaa euroa. Ruotsin
annosjakeluliiketoiminnassa kirjattiin yhteensä 5,7 miljoonan
euron arvonalentumistappio liikearvoon ja muihin pitkäaikaisiin
omaisuuseriin. Vuonna 2024 kirjattiin aikaisemmin keskeneräisiin
aineettomiin hyödykkeisiin aktivoituihin ERP-investointikuluihin 1,9
miljoonan euron arvonalentuminen.
Yhteisyritys Swedish Pharmacy Holding AB
(Kronans Apotek)
Oriola omistaa 50 prosenttia Swedish Pharmacy Holding
AB:sta, joka omistaa Kronans Apotek -apteekkiketjun Ruotsissa.
Oriola raportoi osuutensa Swedish Pharmacy Holding AB:n
nettotuloksesta konsernin laajassa tuloslaskelmassa liikevoiton
alapuolella.
Avainluvut
Milj. euroa 2025 2024 Muutos %
Liikevaihto 1 223,1 1 151,1 6,3
EBITA -4,4 -5,9 26,1
EBIT -45,0 -47,3 4,8
Oikaistu liikevoitto -7,4 -8,0 7,5
Oikaistu liikevoitto % -0,6 -0,7
Tilikauden tulos -45,7 -49,7 8,1
Korolliset nettovelat 86,9 96,9 -10,3
Vuonna 2025 Kronans Apotekin muutosmatkalla saavutettiin
virstanpylväitä, kun tärkeimpien liiketoimintajärjestelmien
integraatio ja yhdenmukaistaminen saatiin päätökseen.
Toimenpiteisiin sisältyi apteekkiverkoston mukauttamista ja
omien tuotemerkkien kehittämishankkeita. Toimet vahvistivat
organisaation hallintomallia ja operatiivista perustaa sekä paransivat
skaalautuvuutta. Vuonna 2025 aloitettiin useita kaupallisia
hankkeita, ja samalla organisaatio määritteli pitkän aikavälin
kaupallisen strategiansa. Tämän lisäksi aloitettiin toimenpiteitä
toimintojen välisen koordinaation vahvistamiseksi, joustavuuden
ja kilpailukyvyn parantamiseksi sekä keskeisten prosessien ja
asiakaskokemuksen vahvistamiseksi. Neljännellä vuosineljänneksellä
Kronans Apotekin markkinaosuus oli 20,7 prosenttia ja liikevaihto
kasvoi paikallisessa valuutassa 2,9 prosenttia edellisvuodesta. Hyvää
tulosta siivittävät sekä kivijalka-apteekit että verkkokauppa.
Swedish Pharmacy Holding AB:n liikevaihto vuonna 2025 oli
1 223,1 (1 151,1) miljoonaa euroa. Liiketulos ilman aineettomien
hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia (EBITA) oli -4,4 (-5,9)
miljoonaa euroa. Oikaistu liikevoitto oli -7,4 (-8,0) miljoonaa
euroa. Liikevoittoon kohdistuvat oikaisuerät olivat yhteensä -37,4
(-39.3) miljoonaa euroa sisältäen kahden yhtiön integraatioon
liittyviä kertaluonteisia kustannuksia -6,0 (-6,7) miljoonaa euroa
ja -31,6 (-32,6) miljoonan euron liikearvon arvonalenemisen.
Oikaistuun liikevoittoon vaikuttivat myös muut kertaluonteiset
erät, jotka liittyivät aiempiin kausiin, ERP-järjestelmästä johtuvat
häiriökustannukset, henkilöstöön liittyvät irtisanomiskustannukset
sekä oikeudelliset ja franchise-liiketoimintaan liittyvät erät.
Arvonalentumiset liittyvät Kronans Apotekin integraatioon
ja siirtymiseen yhteen ERP-järjestelmään, näiden vaatiessa
enemmän aikaa kuin ennakoitiin. Integraatio ja ERP-projekti on
saatu päätökseen vuonna 2025. Tilikauden tulos oli -45,7 (-49,7)
miljoonaa euroa. Joulukuun 2025 lopussa korollinen nettovelka oli
86,9 (96,9) miljoonaa euroa.
Kronans Apotek on Oriolalle strategisesti tärkeä kumppani,
ja merkittävänä osakkeenomistajana Oriola tukee aktiivisesti
Kronans Apotekin arvonluontia. Oriola odottaa Kronans Apotekin
saavuttavan toimialaa vastaavan kannattavuustason vuoteen 2027
mennessä.
Konsernirakenteen muutokset
Konsernin tytäryhtiö Oriola Sweden AB hankki 3.2.2025
omistukseensa 100 prosenttia tanskalaisen MedInfo ApS:n
osakkeista.
Oriola sai 1.4.2025 päätökseen Svensk dos AB:n myynnin
Apotekstjänst Sverige AB:lle.
Yrityshankinnat ja myydyt liiketoiminnot
Konsernin tytäryhtiö Oriola Sweden AB osti 3.2.2025 100
prosenttia tanskalaisen MedInfo ApS:n osakkeista vahvistaakseen
pohjoismaista asemaansa lääkeinformaation ja potilastukiohjelmien
palveluntarjoajana. MedInfo toimi Oriolan alihankkijana ja tarjoaa
edellä mainittuja palveluita Tanskan ja Norjan markkinoille.
MedInfon liikevaihto vuonna 2024 oli 0,9 miljoonaa euroa, joka
tuli pääasiassa liiketoimista Oriolan kanssa. Yhtiöllä on yhdeksän
työntekijää kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna.
Oriola ilmoitti 13.10.2023, että sen on allekirjoittanut sopimuksen
koko Svensk dos AB:n osakekannan myynnistä Apotekstjänst AB:lle.
Svensk dos AB luokiteltiin myytävänä olevaksi lokakuusta 2023
lähtien kaupan toteutumiseen saakka. Kauppa saatiin päätökseen
1.4.2025.
Annosjakeluliiketoiminnassa Svensk dos AB tarjoaa lääkkeitä ja
annosjakelupalveluita yksityisen ja julkisen terveydenhuollon
toimijoille. Ruotsin annosjakelun liikevaihto vuonna 2024 oli
21,7 miljoonaa euroa ja liikevoitto oli 1,5 miljoonaa euroa.
Lisätietoa yrityshankinnoista ja myydyistä liiketoiminnoista löytyy
konsernitilinpäätöksen liitetiedosta 10.3. Hankitut ja myydyt liike-
toiminnot.
Henkilöstö
Oriolan keskeinen resurssi on osaava, sitoutunut ja aktiivisesti
osallistuva työvoima. Työtekijöiden aktiivinen osallistuminen
myönteisen ja osallistavan työyhteisön kehittämiseen auttaa
yritystä toimimaan roolimallina tulevaisuuden työelämälle.
Joulukuun 2025 lopussa henkilöstön määrä kokoaikaisiksi
työntekijöiksi muutettuna oli 801 (816), josta 434 (409) työskenteli
Suomessa, 358 (407) Ruotsissa ja 9 (-) Tanskassa. Henkilöstömäärä
väheni Ruotsissa 47:llä kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuina
annosjakeluliiketoiminnan myynnin vuoksi. Henkilöstömäärän
nousu kaupallisissa ja toimitusketjuyksiköissä liittyi kasvaneisiin
volyymeihin ja kapasiteetin rakentamiseen. Lisäksi Oriola
osti MedInfo ApS:n Tanskassa vuoden 2025 ensimmäisellä
39 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
neljänneksellä. Vuonna 2025 konsernin henkilöstön määrä
kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna oli keskimäärin 813 (812).
Palkat ja palkkiot vuonna 2025 olivat yhteensä 45,4 miljoonaa
euroa (42,5 miljoonaa euroa vuonna 2024 ja 39,8 miljoonaa euroa
vuonna 2023).
Lisätietoja henkilöstön palkitsemisesta löytyy
konsernitilinpäätöksen liitetiedosta 4.4. Työsuhde-etuudet.
Lyhyen aikavälin tulospalkkiot
Tulospalkkio perustuu Oriolan taloudellisten ja henkilökohtaisten
tavoitteiden saavuttamiseen. Tulospalkkion ansaintakriteereistä ja
määräytymisestä päättää hallitus vuosittain hallituksen palkitsemis-
ja henkilöstövaliokunnan esitykseen perustuen.
Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät
Oriolalla on osakepohjainen pitkän aikavälin kannustinjärjestelmä
yhtiön avainhenkilöille, mukaan lukien toimitusjohtaja ja
johtoryhmä.
Kannustinjärjestelmä koostuu suoritusperusteisesta
osakepalkkiojärjestelmästä (Performance Share Plan, ”PSP”) sekä
siirtymävaiheen uuteen osakepohjaiseen kannustinjärjestelmään
kattavasta Bridge Plan -osakepalkkio-ohjelmasta. Järjestelmään
kuuluu lisäksi ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä (Restricted Share
Plan, ”RSP”), joka on tarkoitettu täydentäväksi osakepohjaiseksi
pitkän aikavälin sitouttamisjärjestelmäksi.
Suoriteperusteinen osakepalkkiojärjestelmä (PSP)
Suoriteperusteinen osakepalkkiojärjestelmä (PSP) vuosille
2022–2025 koostuu vuosittain alkavista hallituksen erikseen
vahvistamista yksittäisistä osakepalkkio-ohjelmista. Jokainen
ohjelma käsittää suoritusjakson sekä mahdollisen osakepalkkion
maksamisen Oriolan listattuina osakkeina.
Ensimmäisen ohjelman, PSP 2022:n, suoritusjakson pituus on
neljä kalenterivuotta. Tilikauden lopussa PSP 2022 -ohjelmassa
oli 8 osallistujaa. Ohjelman suoritusmittarit ovat osakekohtainen
tulos (EPS) sekä ympäristövastuuseen kytketty mittari (CO2).
Ensimmäinen ohjelma, PSP 2022, alkoi vuoden 2022 alusta ja
sisältää suoritusjakson kattaen kalenterivuodet 2022-2025, ja
sen nojalla mahdollisesti suoritettavat osakepalkkiot maksetaan
vuoden 2026 ensimmäisen puoliskon aikana. Edellytyksenä
palkkioiden maksamiselle ovat hallituksen ohjelmalle asettamien
suoritustavoitteiden saavuttaminen sekä yksittäisen osallistujan
työ- tai palvelussuhteen jatkuminen Oriolassa. Mikäli PSP 2022
-ohjelman tavoitteet täyttyvät kokonaisuudessaan, maksettavien
osakepalkkioiden kokonaismäärä on yhteensä enintään noin
2254000 osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa, josta vähennetään
soveltuva ennakonpidätys).
Toisen ohjelman, PSP 2024:n, pituus on kolme kalenterivuotta
2024–2026. Tilikauden lopussa PSP 2024 -ohjelmassa oli 17
osallistujaa. Suoritusmittarit tälle ohjelmalle ovat kumulatiivinen
osakekohtainen tulos (EPS) ja vastuullisuuteen (ESG) liittyvä
tavoite (lääkkeiden toimitustarkkuus). Mahdolliset suoritettavat
osakepalkkiot maksetaan vuoden 2027 ensimmäisen puoliskon
aikana. Maksettavien osakepalkkioiden kokonaismäärä
on yhteensä enintään noin 2 283 305 osaketta (tarkoittaen
bruttoansaintaa, josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys).
Kolmannen ohjelman, PSP 2025:n, pituus on kolme kalenterivuotta
2025–2027. Tilikauden lopussa PSP 2025 -ohjelmassa oli 20
osallistujaa. Suoritusmittarit tälle ohjelmalle ovat nettotulos,
oikaistu käyttökate, kassavirran volatiliteetti, nettokäyttöpääoma
ja ESG-tavoite (toimitustarkkuus). Mahdolliset suoritettavat
osakepalkkiot maksetaan vuoden 2028 ensimmäisen puoliskon
aikana. Maksettavien osakepalkkioiden kokonaismäärä
on yhteensä enintään noin 2 523 527 osaketta (tarkoittaen
bruttoansaintaa, josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys).
Siirtymävaiheen osakepalkkiojärjestelmä (Bridge Plan)
Vuonna 2024 siirtymävaiheen osakepalkkio-ohjelmaan Bridge Plan
2022–2023 osallistuneille avainhenkilöille luovutettiin yhteensä
11 714 kappaletta yhtiön omistamaa B-sarjan osaketta ohjelman
ehtojen mukaisesti.
Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä
Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä vuosille 2022–2025 koostuu
vuosittain alkavista hallituksen erikseen päättämistä ehdollisista
osakepalkkio-ohjelmista. Kukin ohjelma sisältää kokonaisuudessaan
kolmen vuoden pituisen rajoitusjakson ja jatkuu ohjelman
neljännen vuoden ensimmäiseen puoliskoon. Yhtiö voi kunkin
yksittäisen ohjelman aikana luvata kiinteämääräisiä osakepalkkioita
erikseen valituille avainhenkilöille. Luvatut osakepalkkiot
maksetaan osallistujille yhdessä tai useammassa erässä viimeistään
rajoitusjakson päättymiseen mennessä. Osakepalkkiot maksetaan
listattuina osakkeina. Ensimmäinen ohjelma ehdollisessa
osakepalkkiojärjestelmässä, RSP 2022, alkoi vuoden 2022
alusta. Ohjelman osakepalkkioiden kokonaismäärä on yhteensä
enintään noin 225 400 osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa, josta
vähennetään soveltuva ennakonpidätys).
Kaikkien ohjelmien osalta, mikäli osallistujan työsuhde Oriolassa
päättyy ennen palkkion maksamista, hän ei ole pääsääntöisesti
oikeutettu palkkioon. Osallistujalle suoritettavan palkkion määrää
on rajoitettu osallistujan vuosipalkan kertoimeen kytketyllä
enimmäismäärällä. Toimitusjohtajalta ja muilta johtoryhmän
jäseniltä edellytetään jatkuvaa osakeomistusta. Heidän tulee
säilyttää 50 prosenttia ohjelman perusteella saamistaan osakkeista,
kunnes toimitusjohtajan osakeomistus vastaa vähintään hänen
bruttomääräisen vuosipalkkansa arvoa ja muilla johtoryhmän
jäsenillä vähintään puolta bruttomääräisen vuosipalkan arvoa.
Hallinto
Erillinen selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 2025 (Corporate
Governance Statement) ja palkitsemisraportti 2025 löytyvät
vuosikertomuksesta.
Varsinainen yhtiökokous 2025
Oriolan 2.4.2025 pidetty varsinainen yhtiökokous vahvisti
tilinpäätöksen ja myönsi hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle
vastuuvapauden 31.12.2024 päättyneeltä tilikaudelta.
Yhtiökokouksen päätöksen mukaisesti osinkona 31.12.2024
päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella maksettiin
0,07 euroa osakkeelta.
40 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Tilintarkastaja
Yhtiökokous valitsi yhtiön tilintarkastajaksi uudelleen tilintarkas-
tusyhteisö KPMG Oy Ab:n, joka on ilmoittanut päävastuulliseksi
tilintarkastajaksi KHT Kim Järven.
Yhtiökokous valitsi yhtiön kestävyysraportoinnin varmentajaksi
uudelleen kestävyystarkastusyhteisö KPMG Oy Ab:n, joka on
ilmoittanut päävastuulliseksi kestävyysraportointitarkastajaksi Kim
Järven.
Tilintarkastajan ja kestävyysraportoinnin varmentajan palkkiot
maksetaan yhtiön hyväksymän laskun mukaan.
Hallitus
Yhtiökokous vahvisti hallituksen jäsenmääräksi seitsemän.
Hallituksen jäseniksi valittiin uudelleen, Petra Axdorff, Ann Carlsson
Meyer, Nina Mähönen, Yrjö Närhinen, Ellinor Persdotter Nilsson,
Harri Pärssinen ja Heikki Westerlund. Hallituksen puheenjohtajaksi
valittiin Heikki Westerlund.
Hallituksen palkitseminen
Yhtiökokous vahvisti hallituksen puheenjohtajan
toimikausipalkkioksi 71 400 euroa, hallituksen varapuheenjohtajan
toimikausipalkkioksi 40 800 euroa, hallituksen valiokunnan
puheenjohtajan toimikausipalkkioksi, mikäli tämä ei toimi
hallituksen puheenjohtajana tai varapuheenjohtajana, 40 800
euroa ja muiden hallituksen jäsenten toimikausipalkkioksi 34 200
euroa. Toimikausipalkkiot suoritetaan 60-prosenttisesti rahana
ja 40-prosenttisesti yhtiön osakkeina siten, että hallituksen
jäsenille hankitaan Oriola Oyj:n osakkeita pörssistä. Hallituksen
puheenjohtajalle suoritetaan kokouspalkkiona 1 000 euroa
hallituksen kokouksista, jotka pidetään hallituksen puheenjohtajan
kotimaassa, ja 2 000 euroa hallituksen kokouksista, jotka pidetään
muualla, ja muille hallituksen jäsenille 500 euroa kokouksista,
jotka pidetään hallituksen jäsenen kotimaassa, ja 1 000 euroa
kokouksista, jotka pidetään muualla. Kokouspalkkiot suoritetaan
vastaavasti myös yhtiön valiokuntien puheenjohtajille ja jäsenille.
Matkakulut korvataan yhtiön matkasäännön mukaisesti.
Osakesarjojen yhdistäminen
Yhtiökokous hyväksyi osakkeenomistajan ehdotuksen yhtiön A- ja
B-osakelajien yhdistämisestä osakepääomaa korottamatta siten,
että osakelajien yhdistämisen jälkeen yhtiöllä on ainoastaan yksi
osakelaji. Osakelajien yhdistämisen johdosta A-osakkeiden omistajille
suunnatussa maksuttomassa osakeannissa annetut yhteensä 3
839 165 uutta osaketta rekisteröitiin kaupparekisteriin 4.4.2025.
Rekisteröinnin jälkeen yhtiön osakkeiden kokonaismäärä on 185
325 378. Osakelajien yhdistämisellä ja suunnatulla maksuttomalla
osakeannilla ei ollut vaikutusta yhtiön osakepääomaan.
Valtuutukset
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään maksullisesta
osakeannista yhdessä tai useammassa erässä, sisältäen oikeuden
antaa uusia tai luovuttaa yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
Valtuutus käsittää yhteensä enintään 18 000 000 yhtiön ainoan
osakelajin osaketta ja sisältää oikeuden poiketa osakkeenomistajille
kuuluvasta merkintäetuoikeudesta. Valtuutus on voimassa
kahdeksantoista (18) kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien.
Hallitus valtuutettiin lisäksi päättämään osakkeiden maksullisesta
osakeannista yhdessä tai useammassa erässä, sisältäen oikeuden
antaa uusia tai luovuttaa yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
Valtuutus käsittää yhteensä enintään 18 000 000 yhtiön ainoan
osakelajin osaketta ja sisältää oikeuden poiketa osakkeenomistajille
kuuluvasta merkintäetuoikeudesta. Valtuutus on voimassa
kahdeksantoista (18) kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien.
Hallitus valtuutettiin edellä esitettyjen valtuutusten lisäksi
päättämään maksuttomasta osakeannista yhtiölle itselleen sekä
suunnatusta osakkeiden osakeannista Oriola-konsernin johdon
osakepohjaisen kannustinjärjestelmän sekä Oriola-konsernin
avainhenkilöiden osakesäästöohjelman toteuttamiseksi. Tämän
valtuutuksen nojalla annettavien uusien yhtiön osakkeiden
enimmäismäärä on 250 000 kappaletta, mikä edustaa 0,14 % yhtiön
kaikista osakkeista. Valtuutukset ovat voimassa kahdeksantoista
(18) kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään
18 000 000 yhtiön oman osakkeen hankkimisesta myös muutoin
kuin osakkeenomistajien omistamien osakkeiden suhteessa.
Valtuutus on voimassa enintään kahdeksantoista (18) kuukautta
yhtiökokouksen päätöksestä lukien.
Kaikki varsinaisen yhtiökokouksen 2025 päätökset ovat nähtävillä
yhtiön verkkosivuilla osoitteessa www.oriola.com.
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta koostuu viidestä
osakkeenomistajien nimeämästä jäsenestä. Lisäksi yhtiön
hallituksen puheenjohtaja toimii nimitystoimikunnan
asiantuntijajäsenenä.
Oriola Oyj:n suurimmat osakkeenomistajat valitsivat 3.6.2025
seuraavat henkilöt nimitystoimikunnan jäseniksi:
- Annika Ekman
- Peter Immonen
- Jari Paloniemi
- Pekka Pajamo
- Jukka Ylppö
Pekka Pajamo valittiin nimitystoimikunnan puheenjohtajaksi.
Oriola Oyj:n hallituksen puheenjohtaja Heikki Westerlund toimii
nimitystoimikunnan asiantuntijajäsenenä.
Toimitusjohtaja ja Oriolan johtoryhmä
Oriolan johtoryhmään kuului vuoden 2025 lopussa yhdeksän jäsentä
mukaan lukien toimitusjohtaja, jolle johtoryhmän jäsenet raportoivat.
Katja Lundell (kauppatieteiden maisteri) nimitettiin 1.1.2025 Oriola
Oyj:n asiantuntijapalveluiden johtajaksi ja Oriolan johtoryhmän
jäseneksi.
Satu Nylén (kauppatieteiden maisteri) nimitettiin 1.1.2025 palve-
luista ja tuotteista vastaavaksi johtajaksi ja Oriolan johtoryhmän
jäseneksi.
41 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Tuomas Tiilikainen (diplomi-insinööri) nimitettiin 3.2.2025 Oriolan
toimitusketjusta vastaavaksi johtajaksi (Chief Supply Chain Officer,
CSCO) ja Oriolan johtoryhmän jäseneksi.
Stig Tornell (kauppatieteiden kandidaatti) nimitettiin 1.4.2025
myyntijohtajaksi ja Oriolan johtoryhmän jäseneksi.
Oriola ilmoitti 2.6.2025, että Niklas Lindholm, henkilöstöjohtaja ja
Oriolan johtoryhmän jäsen, on irtisanoutunut. Niklas jätti yhtiön
syyskuun 2025 lopussa.
Maria Lundell (FM) nimitettiin 1.11.2025 henkilöstöjohtajaksi ja
Oriolan johtoryhmän jäseneksi.
Oriolan johtoryhmän muodostivat 31.12.2025:
- Katarina Gabrielson, toimitusjohtaja
- Mats Danielsson, talous- ja rahoitusjohtaja
- Katja Lundell, johtaja, asiantuntijapalvelut
- Maria Lundell, henkilöstöjohtaja
- Mikael Nurmi, digitalisaatiojohtaja
- Satu Nylén, johtaja, palvelut ja tuotteet
- Petter Sandström, lakiasiainjohtaja
- Tuomas Tiilikainen, toimitusketjusta vastaava johtaja
- Stig Tornell, myyntijohtaja
Oriola Oyj:n osakkeet
Osakesarjojen yhdistäminen
Oriola Oyj:n A- ja B-osakesarjojen yhdistämisestä päätettiin
yhtiökokouksessa 2.4.2025. Osakelajien yhdistämisen johdosta
A-osakkeiden omistajille suunnatussa maksuttomassa
osakeannissa annetut yhteensä 3 839 165 uutta osaketta
rekisteröitiin kaupparekisteriin 4.4.2025. Rekisteröinnin jälkeen
yhtiön osakkeiden kokonaismäärä on 185 325 378. Osakelajien
yhdistämisellä ja suunnatulla maksuttomalla osakeannilla ei
ollut vaikutusta yhtiön osakepääomaan.
Oriolalla on yksi osakelaji (ORIOLA) ja jokaisella osakkeella on
yksi (1) ääni yhtiökokouksessa.
Osakkeen kaupankäynti
Oriola Oyj:n markkina-arvo 31.12.2025 oli 213,1 (162,0) miljoonaa
euroa.
Tilikauden 2025 lopussa ORIOLA-osakkeen kurssi oli 1,15
euroa (0,90 euroa A-sarjan osake ja 0,89 euroa B-sarjan osake).
Katsauskaudella ylin kurssi oli 1,23 euroa ja alin kurssi 0,89
euroa.
Vuonna 2025 Oriola Oyj:n osakkeita vaihdettiin, pois lukien yhtiön
hallussa olevat omat osakkeet, 23,4 miljoonaa (3,4 miljoonaa
A-sarjan osakkeita ja 33,1 miljoonaa B-sarjan osakkeita). Tämä
vastaa 12,7 prosenttia koko osakemäärästä. Osakevaihto
katsauskaudella oli 25,1 miljoonaa euroa (3,5 miljoonaa euroa
A-sarjan osakkeet ja 33,0 miljoonaan euroa B-sarjan osakkeet).
Vuoden 2025 lopussa osakkeita oli yhteensä 185 325 378 (181
486 213) kappaletta. Yhtiön hallussa oli yhteensä 80 258 (75 712)
kappaletta yhtiön omia osakkeita. Yhtiön hallussa olevien omien
osakkeiden osuus yhtiön kaikista osakkeista on 0,04 % (0,04 %) ja
äänimäärästä 0,04% (0,11%).
Johdon omistus
Hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja johtoryhmän jäsenet
omistivat 31.12.2025 suoraan tai määräysvaltayhtiöidensä kautta
yhteensä 656 967 Oriola Oyj:n osaketta, mikä vastaa 0,35 prosenttia
kaikista osakkeista ja äänivallasta.
Liputusilmoitukset
4.4.2025: Maa- ja vesitekniikan tuki ry:n omistusosuus Oriola Oyj:n
äänimäärästä laski alle viiden prosentin.
7.4.2025: Keskinäisen työeläkevakuutusyhtiö Varman omistusosuus
Oriola Oyj:n äänimäärästä laski alle viiden prosentin.
7.4.2025: Keskinäisen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen omistusosuus
Oriola Oyj:n äänimäärästä laski alle viiden prosentin.
42 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Osakkeet ja osakkeenomistajat
Osakkeenomistuksen jakautuminen osakasryhmittäin 31.12.2025
Osakkaita % osakkaista Omistus-%
Yksityishenkilöt 32 875 96,4 45,0
Yritykset 823 2,4 29,6
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset 34 0,1 5,7
Julkisyhteisöt 22 0,1 9,1
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 185 0,5 3,6
Ulkomaat 173 0,5 0,3
Yhteensä 34 112 100,0 93,3
Hallintarekisteröidyt 6,7
Osakkeenomistajat omistettujen osakkeiden mukaan 31.12.2025
Osakkeita, kpl Osakkaita % osakkaista
1-100 5 770 16,9
101-1 000 16 386 48,0
1 001-10 000 10 471 30,7
10 001-100 000 1 367 4,0
yli 100 001 118 0,3
Yhteensä 34 112 100,0
Joista hallintarekisteröityjä 9
Osakkeita, kpl Osakkeita % osakkeista
1-100 257 664 0,1
101-1 000 7 198 131 3,9
1 001-10 000 32 433 467 17,5
10 001-100 000 33 948 226 18,3
yli 100 001 111 487 890 60,2
Yhteensä 185 325 378 100,0
Joista hallintarekisteröityjä 12 413 714 6,7
Osakkeita yhteensä 185 325 378 100,0
Suurimmat omistajat 31.12.2025
Osakemäärän mukainen suuruusjärjestys Osakkeita yhteensä % kaikista osakkeista
1. Mariatorp Oy 27 700 000 14,95
2. Wipunen Varainhallinta Oy 9 200 000 4,96
3. Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma 7 902 214 4,26
4. Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 6 153 033 3,32
5. Maa- ja Vesitekniikan Tuki ry. 4 312 883 2,33
6. Vakuutusosakeyhtiö Henki-Fennia 3 958 101 2,14
7. Greenzap Oy 3 227 660 1,74
8. Kansaneläkelaitos, KELA 1 991 481 1,07
9. Ylppö Jukka 1 890 450 1,02
10. Herlin Olli 1 800 000 0,97
11. Sijoitusrahasto Seligson & Co Phoebus 1 615 571 0,87
12. Proprius Partners Micro Finland 1 500 000 0,81
13. Ehnrooth Helene 1 304 333 0,70
14. Medical Investment Trust Oy 1 046 468 0,56
15. Drumbo Oy 1 000 000 0,54
16. Paloniemi Jari 1 000 000 0,54
17. Ylppö Into 983 258 0,53
18. Laakkonen Mikko 899 422 0,49
19. Jocer Oy Ab 874 334 0,47
20. Sto-Rahoitus Oy 800 000 0,43
Yhteensä 79 159 208 42,71
Hallintarekisteröidyt 12 413 714 6,70
Oriola Oyj 80 258 0,04
Muut 93 672 198 50,54
Kaikki yhteensä 185 325 378 100,00
109 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Osakekohtaiset tunnusluvut
   2025 2024 2023 2022 2021
Osakekohtainen tulos EUR -0,15 -0,11 -0,11 -0,01 0,06
Osakekohtainen tulos, jatkuvat toiminnot EUR -0,15 -0,11 -0,11 0,03 0,05
Osakekohtainen oma pääoma EUR 0,54 0,74 0,94 1,24 1,20
Osingonjako milj. EUR 5,6* 12,7 12,7 10,9 7,3
Osakekohtainen osinko EUR 0,03* 0,07 0,07 0,06 0,04
Osingonjakosuhde % -20,3* -63,2 -61,4 -453,7 63,9
Efektiivinen osinkotuotto A % - 7,80 6,25 3,25 2,02
Efektiivinen osinkotuotto B % 2,61* 7,87 6,43 3,45 2,00
Hinta/voitto-suhde (P/E-luku), jatkuvat toiminnot A - -8,11 -9,82 70,34 41,67
Hinta/voitto-suhde (P/E-luku), jatkuvat toiminnot B -7,78 -8,04 -9,54 66,33 42,09
Osakkeen kurssi 31.12. A EUR - 0,90 1,12 1,85 1,99
Osakkeen kurssi 31.12. B EUR 1,15 0,89 1,09 1,74 2,01
Keskikurssi A EUR - 1,04 1,38 1,96 2,04
Keskikurssi B EUR 1,08 0,98 1,27 1,93 1,94
Alin kurssi A EUR - 0,89 1,02 1,75 1,78
Alin kurssi B EUR 0,89 0,85 0,89 1,70 1,73
Ylin kurssi A EUR - 1,23 1,93 2,30 2,37
Ylin kurssi B EUR 1,23 1,17 1,82 2,31 2,20
Markkina-arvo milj. EUR 213,1 162,0 199,2 321,4 362,8
Osakkeiden vaihto
Sarja A kpl - 3 447 305 3 140 653 6 636 366 8 115 284
% sarja A:n keskimääräisestä osakemäärästä % - 6,4 5,8 12,3 15,1
Sarja B kpl 23 436 972 33 120 201 57 073 164 29 890 534 50 733 906
% sarja B:n keskimääräisestä osakemäärästä % 13,8 25,9 44,7 23,4 39,7
% koko osakemäärästä % 12,7 20,1 33,2 20,1 32,4
Osakkeiden määrä 31.12. A kpl - 53 748 313 53 748 313 53 748 313 53 748 313
Osakkeiden määrä 31.12. B kpl 185 325 378 127 737 900 127 737 900 127 737 900 127 737 900
Osakkeita yhteensä 31.12. kpl 185 325 378 181 486 213 181 486 213 181 486 213 181 486 213
Sarja A:n osakkeita kaudella keskimäärin kpl 14 283 798 53 748 313 53 748 313 53 748 313 53 748 313
Sarja B:n osakkeita kaudella keskimäärin kpl 170 021 309 127 737 900 127 737 900 127 737 900 127 737 900
Osakkeita yhteensä kaudella keskimäärin kpl 184 305 107 181 486 213 181 486 213 181 486 213 181 486 213
* Hallituksen ehdotus. Lisäksi hallitus ehdottaa, että varsinainen yhtiökokous valtuuttaa hallituksen harkintansa mukaan päättämään mahdollisen toisen osinkoerän maksamisesta, joka on yhteensä enintään 0,04 euroa osakkeelta. Hallituksen tarkoituksena on, että valtuutukseen
perustuva mahdollinen osingonmaksu toteutettaisiin marraskuussa 2026.
Tietoja osakkeista
110 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Osakekohtaisten tunnuslukujen laskentaperusteet
Osakekohtainen tulos (EPS), EUR =
Emoyhtiön omistajille kuuluva voitto
Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä vuoden aikana vähennettynä yhtiön
hallussa olevilla omilla osakkeilla
Osakekohtainen oma pääoma, EUR =
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma
Osakkeiden lukumäärä 31.12. vähennettynä yhtiön hallussa olevilla omilla osakkeilla
Osakekohtainen osinko, EUR =
Tilikaudelta jaettu osinko
Osakkeiden lukumäärä 31.12. vähennettynä yhtiön hallussa olevilla omilla osakkeilla
Osingonjakosuhde, % =
Osakekohtainen osinko
x 100
Osakekohtainen tulos
Efektiivinen osinkotuotto, % =
Osakekohtainen osinko
x 100
Tilikauden viimeinen kaupantekokurssi
Hinta/voitto-suhde (P/E) =
Osakkeen päätöskurssi 31.12.
Osakekohtainen tulos
Osakkeen keskikurssi, EUR =
Osakkeen euromääräinen kokonaisvaihto
Tilikaudella vaihdettujen osakkeiden keskimääräinen lukumäärä
Osakekannan markkina-arvo, EUR = Tilikauden lopussa oleva osakemäärä x tilikauden viimeinen kaupantekokurssi
111 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut
Konsernin taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut 2021–2025
Konsernin tuloslaskelma*  2025 2024 2023 2022 2021
Liikevaihto Milj. euroa 1 906,2 1 679,7 1 493,8 1 539,1 1 452,2
Oikaistu käyttökate Milj. euroa 35,1 33,4 30,5 35,1 30,6
% liikevaihdosta % 1,8 2,0 2,0 2,3 2,1
Käyttökate Milj. euroa 20,3 27,2 30,1 34,7 27,2
% liikevaihdosta % 1,1 1,6 2,0 2,3 1,9
Oikaistu liikevoitto Milj. euroa 23,1 21,7 16,7 19,7 14,9
% liikevaihdosta % 1,2 1,3 1,1 1,3 1,0
Liikevoitto Milj. euroa 2,6 13,6 -5,3 9,5 10,7
% liikevaihdosta % 0,1 0,8 -0,4 0,6 0,7
Rahoitustuotot ja -kulut Milj. euroa -6,6 -7,3 -7,6 -0,7 0,3
% liikevaihdosta % -0,3 -0,4 -0,5 0,0 0,0
Tulos ennen veroja Milj. euroa -26,9 -18,6 -17,6 6,9 11,0
% liikevaihdosta % -1,4 -1,1 -1,2 0,4 0,8
Tilikauden tulos Milj. euroa -27,2 -20,1 -20,7 4,8 8,6
% liikevaihdosta % -1,4 -1,2 -1,4 0,3 0,6
Konsernin tase Milj. euro 2025 2024 2023 2022 2021
Pitkäaikaiset varat 289,3 314,0 347,5 419,1 539,3
Liikearvo 35,6 35,1 35,2 61,1 273,5
Lyhytaikaiset varat 656,9 561,6 587,1 541,8 553,9
Vaihto-omaisuus 188,5 176,3 162,9 148,5 229,2
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma 100,8 133,4 171,3 225,6 216,8
Velat yhteensä 845,3 742,2 763,4 735,4 876,4
Korolliset velat 70,1 76,1 117,7 136,9 209,9
Korottomat velat 775,2 666,2 645,7 598,4 666,5
Taseen loppusumma 946,1 875,6 934,7 960,9 1 093,2
112 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Tunnusluvut  2025 2024 2023 2022 2021
Omavaraisuusaste* % 10,8 15,4 18,5 23,8 20,1
Oma pääoma / osake* EUR 0,54 0,74 0,94 1,24 1,20
Sijoitetun pääoman tuotto* % 1,3 5,4 -1,6 2,4 4,6
Oman pääoman tuotto* % -23,3 -13,2 -10,4 2,2 5,9
Korolliset nettovelat* Milj. euroa -82,1 -37,4 -20,6 -23,7 100,8
Nettovelkaantumisaste* % -81,4 -28,0 -12,1 -10,5 46,5
Osakekohtainen tulos jatkuvista toiminnoista EUR -0,15 -0,11 -0,11 0,03 0,05
Osakekohtainen tulos sis. lopetetut toiminnot EUR -0,15 -0,11 -0,11 -0,01 0,06
Osakkeita keskimäärin** kpl 184 226 057 181 408 101 181 389 629 181 371 235 181 341 203
Henkilömäärä keskimäärin jatkuvista toiminnoista kokoaikaisiksi muutettuna hlö 813 812 800 914 1 077
Bruttoinvestoinnit sis. lopetetut toiminnot Milj. euroa 3,2 2,9 3,5 8,4 22,8
* Vertailutiedot 2021 sisältävät lopetetut toiminnot.
** Ei sisällä yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
Tunnuslukujen laskentaperiaatteet löytyvät osiosta Vaihtoehtoiset tunnusluvut.
1 494 1 6801 452 1 539
1 906
2021 2022 2023 2024 2025
2 500
2 000
1 500
1 000
500
0
Liikevaihto
Milj. euroa
30,5
33,4
30,6
35,1
35,1
2021 2022 2023 2024 2025
36
35
34
33
32
31
30
29
28
Oikaistu käyttökate
Milj. euroa
113 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Vaihtoehtoiset tunnusluvut
Kuvatakseen liiketoimintansa taloudellista kehitystä ja
parantaakseen vertailukelpoisuutta eri kausien välillä Oriola esittää
Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (European Securities
and Markets Authority, ESMA) antaman ohjeen ”Vaihtoehtoiset
tunnusluvut” mukaisia vaihtoehtoisia tunnuslukuja toimintansa
kehityksestä, taloudellisesta asemasta ja rahavirroista. Näitä
tunnuslukuja ei tule pitää korvaavina mittareina verrattuna
IFRS-tilinpäätös-normistossa määriteltyihin tunnuslukuihin.
Vaihtoehtoiset tunnusluvut on esitetty seuraavissa taulukoissa:
Vaihtoehtoisten tunnuslukujen täsmäytys IFRS -tilinpäätöslukuihin
Laskutus
Milj. euroa 2025 2024
Liikevaihto 1 906,2 1 679,7
+ Kaupintavaraston hankintameno 2 294,9 2 092,4
+ Annetut kassa-alennukset 0,0 0,0
+ Myynnin kurssierot 0,0 -0,3
Laskutus 4 201,2 3 771,8
Oikaistu käyttökate, käyttökate ja liikevoitto
Milj. euroa 2025 2024
Oikaistu käyttökate 35,1 33,4
- Käyttökatetta oikaisevat erät -14,8 -6,2
Käyttökate 20,3 27,2
Poistot -12,0 -11,8
Arvonalentumiset -5,7 -1,9
Liikevoitto 2,6 13,6
Liikevoitto ja oikaistu liikevoitto
Milj. euroa 2025 2024
Liikevoitto 2,6 13,6
- Liikevoittoa oikaisevat erät 20,5 8,1
Oikaistu liikevoitto 23,1 21,7
Vapaa rahavirta
Milj. euroa 2025 2024
Liiketoiminann rahavirta ennen rahoituseriä ja
veroja 65,3 49,1
- Maksetut verot -3,5 -2,9
- Investoinnit aineellisiin ja ainettomiin
hyödykkeisiin -3,3 -2,8
Vapaa rahavirta 58,4 43,4
Vertailukelpoisin valuuttakurssein lasketut tunnusluvut
Milj. euroa 2025 2024
Laskutus 4 201,2 3 771,8
Valuuttakurssimuutoksen vaikutus -88,8 -9,7
Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettu laskutus 4 112,4 3 762,1
Liikevaihto 1 906,2 1 679,7
Valuuttakurssimuutoksen vaikutus -42,5 -4,5
Vertailukelpoisin valuuttakurssein
laskettu liikevaihto 1 863,7 1 675,2
Oikaistu käyttökate 35,1 33,4
Valuuttakurssimuutoksen vaikutus -0,4 -0,1
Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettu
oikaistu käyttökate 34,6 33,4
114 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Vaihtoehtoinen tunnusluku Määritelmä Miksi käytetään
Laskutus =
Liikevaihto + kaupintavaraston hankintameno + annetut kassa-alennukset
+ myynnin kurssierot
Laskutus kuvaa liiketoiminnan volyymiä.
Myyntikate =
Liikevaihto - materiaaliostot ja myynnin ostojen kurssierotarvonalentumiset + liiketoiminnan muut tuotot + osuus
yhteisyrityksen tuloksesta
Myyntikate mittaa liiketoiminnan kannattavuutta.
Käyttökate = Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja arvonalentumisia.
Käyttökate mittaa kannattavuutta ennen poistoja ja
arvonalentumisia.
Liikevoitto =
Liikevaihto - materiaaliostot, myynnin ja ostojen kurssierot, työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut ja liiketoiminnan muut kulut
sekä poistot ja arvonalentumiset + liiketoiminnan muut tuotot + osuus yhteisyrityksen tuloksesta
Liikevoitto osoittaa liiketoiminnasta kertyvän tuloksen.
Oikaistu käyttökate = Käyttökate ilman oikaisueriä
Oikaistu liikevoitto = Liikevoitto ilman oikaisueriä
Oriola julkaisee oikaistun käyttökatteen ja liiketuloksen
kuvatakseen liiketoimintansa taloudellista kehitystä ja
parantaakseen vertailukelpoisuutta eri kausien välillä.
Oikaisuerät
Oikaisuerät sisältävät liiketoimintojen tai omaisuus- erien myynneistä tai lopetuksista aiheutuneet voitot ja tappiot, toiminnan
uudelleenjärjestelyistä aiheutuneet kulut tai tuotot, liikearvon ja muiden pitkäaikaisten varojen arvonalentumistappiot ja muut
harvoin tapahtuvan asian seurauksena syntyneet kulut tai tuotot sekä arvionmuutokset liiketoimintahankintojen ehdollisen
vastikkeen toteutumisesta. Oikaisuerät on eritelty liitetiedossa 4.1. Segmenttiraportointi.
Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettu laskutus Laskutus laskettuna vertailuvuoden vastaavan ajankohdan keskikurssilla.
Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettu laskutus,
liikevaihto ja oikaistu liikevoitto kuvaavat liiketoiminnan
kehitystä ilman valuuttakursseista aiheutuvaa muutosta ja
siten parantavat vertailukelpoisuutta eri kausien välillä.
Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettu liikevaihto Liikevaihto laskettuna vertailuvuoden vastaavan ajankohdan keskikurssilla.
Vertailukelpoisin valuuttakurssein laskettu oikaistu liikevoitto Oikaistu liikevoitto laskettuna vertailuvuoden vastaavan ajankohdan keskikurssilla.
Korolliset nettovelat = Korollinen vieras pääoma - rahavarat.
Korolliset nettovelat antavat tietoa konsernin ulkoisen
velkarahoituksen kokonaismäärästä.
Investoinnit =
Investoinnit aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin sekä aineettomiin hyödykkeisiin ml. liiketoimintojen yhdistämisestä
syntynyt liikearvo sekä sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin
Investointien määrä antaa lisätietoa liiketoiminnan
rahavirtatarpeista. Investoinnit liiketoiminta- alueittain on
esitetty liitetiedossa 4.1. Segmenttiraportointi.
Vapaa rahavirta = Liiketoiminnan nettorahavirta ennen rahoituseriä ja veroja - maksetut verot - investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin.
Vapaa rahavirta antaa lisätietoa kassavirran muodostumisesta
ja kyvystä rahoittaa toimintaa, investointeja ja
osingonmaksuja.
Sijoitetun pääoman tuotto (ROCE), % =
Liikevoitto
x 100
Sijoitetun pääoman tuotto mittaa konsernin tehokkuutta
tuottaa voittoa sijoitetulle pääomalle.
Taseen loppusumma – korottomat velat (vuoden alun ja lopun keskiarvo)
Oman pääoman tuotto (ROE), % =
Tilikauden tulos
x 100
Oman pääoman tuotto mittaa konsernin kannattavuutta
osoittamalla kuinka paljon voittoa konserni tuottaa
osakkeenomistajien konserniin sijoittamilla varoilla.
Oma pääoma yhteensä (vuoden alun ja lopun keskiarvo)
Nettovelkaantumisaste, % =
Korolliset nettovelat
x 100
Nettovelkaantumisaste antaa tietoa konsernin rahoitukseen
liittyvän riskin tasosta sekä velkaantumisesta.
Oma pääoma yhteensä
Omavaraisuusaste, % =
Oma pääoma yhteensä
x 100
Omavaraisuusaste antaa tietoa konsernin rahoitukseen
liittyvän riskin tasosta sekä konsernin liiketoiminnassa
käytettävän pääoman tasosta.
Taseen loppusumma – saadut ennakot
Vaihtoehtoisten tunnuslukujen laskentaperusteet
Tilinpäätös 2025
115 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Konsernin laaja tuloslaskelma (IFRS)

Milj. euroa | Liitetieto | 2025 | 2024
Liikevaihto | 4.2. | 1 906,2 | 1 679,7
Liiketoiminnan muut tuotot | 4.2. | 1,1 | 4,5
Materiaalit ja tarvikkeet | 4.3. | -1 739,0 | -1 519,3
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut | 4.4. | -60,7 | -56,1
Liiketoiminnan muut kulut | 4.3. | -87,4 | -81,6
Poistot ja arvonalentumiset | 6.1./6.2. | -17,7 | -13,6
Liikevoitto |  | 2,6 | 13,6
Rahoitustuotot ja -kulut | 8.1. | -6,6 | -7,3
Osuus yhteisyrityksen tuloksesta | 10.4. | -22,8 | -24,8
Tulos ennen veroja |  | -26,9 | -18,6
Tuloverot | 9.1. | -0,3 | -1,5
Tilikauden tulos |  | -27,2 | -20,1

Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, jotka voidaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi: |  |  |
Tilikauden aikana laajaan tulokseen kirjattu muuntoero |  | 1,1 | -1,7
Tilikauden aikana tulosvaikutteisesti siirretty muuntoero | 10.3. | 2,6 | -
Rahavirran suojaus | 8.3. | -0,4 | -1,2
Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero | 9.1. | 0,1 | 0,2
|  | 3,4 | -2,7
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi: |  |  |
Käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattavat rahoitusvarat | 8.2. | 2,9 | -2,6
Etuuspohjaisten eläkejärjestelyjen vakuutusmatemaattiset voitot/tappiot | 4.4. | 0,7 | 0,2
Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero | 9.1. | -0,1 | -0,0
|  | 3,5 | -2,5
Tilikauden laaja tulos |  | -20,4 | -25,2
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | -27,2 | -20,1

Milj. euroa | Liitetieto | 2025 | 2024
Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | -20,4 | -25,2
Emoyhtiön omistajille tilikauden tuloksesta laskettu |  |  |
osakekohtainen tulos, EUR: |  |  |
Laimentamaton | 8.5. | -0,15 | -0,11
Laimennusvaikutuksella oikaistu | 8.5. | -0,15 | -0,11

116 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Konsernin tase (IFRS)

Milj. euroa | Liitetieto | 31.12.2025 | 31.12. 2024
VARAT |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 6.1. | 43,2 | 45,2
Liikearvo | 6.2. | 35,6 | 35,1
Aineettomat hyödykkeet | 6.2. | 7,8 | 10,5
Osuudet yhteisyrityksissä | 10.4. | 185,7 | 210,9
Muut pitkäaikaiset varat | 6.3. | 14,2 | 11,7
Laskennalliset verosaamiset | 9.2. | 2,8 | 0,6
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 289,3 | 314,0
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 5.2. | 188,5 | 176,3
Myyntisaamiset | 5.1. | 311,7 | 247,1
Tuloverosaamiset | 5.1. | 1,1 | -
Muut saamiset | 5.1. | 3,4 | 11,7
Rahavarat | 8.2. | 152,2 | 113,5
Myytävänä olevat varat | 10.3. | - | 13,1
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 656,9 | 561,6
VARAT YHTEENSÄ |  | 946,1 | 875,6

Milj. euroa | Liitetieto | 31.12.2025 | 31.12. 2024
OMA PÄÄOMA JA VELAT  |  |  |
Oma pääoma |  |  |
Osakepääoma | 8.4. | 36,2 | 36,2
Käyvän arvon rahasto | 8.4. | 5,7 | 3,1
Käyttörahasto | 8.4. | 19,4 | 19,4
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 8.4. | 74,8 | 74,8
Muut rahastot | 8.4. | 0,1 | 0,1
Muuntoerot | 8.4. | -14,7 | -18,4
Kertyneet voittovarat |  | -20,6 | 18,2
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä |  | 100,8 | 133,4
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Laskennalliset verovelat | 9.2. | 1,7 | 0,8
Eläkevelvoitteet | 4.4. | 14,3 | 13,3
Korolliset velat | 8.2. | 38,3 | 39,7
Muut pitkäaikaiset velat | 5.3. | 0,9 | 1,0
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 55,2 | 54,7
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Ostovelat | 5.3. | 725,7 | 626,2
Korolliset velat | 8.2. | 31,7 | 36,4
Tuloverovelat | 5.3. | 0,0 | 0,3
Muut lyhytaikaiset velat | 5.3. | 32,6 | 22,9
Myytävänä oleviin varoihin liittyvät velat | 10.3. | - | 1,8
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 790,1 | 687,6
OMA PÄÄOMA JA VELAT YHTEENSÄ |  | 946,1 | 875,6


117 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Konsernin rahavirtalaskelma (IFRS)

Milj. euroa | Liitetieto | 2025 | 2024
Liiketoiminnan nettorahavirta |  |  |
Tilikauden tulos |  | -27,2 | -20,1
Oikaisut |  |  |
Poistot | 6.1./6.2. | 12,0 | 11,8
Arvonalentumiset | 6.1./6.2. | 5,7 | 1,9
Osuus yhteisyrityksen tuloksesta | 6.3. | 22,8 | 24,8
Rahoitustuotot ja -kulut | 8.1. | 6,6 | 7,3
Tuloverot | 9.1. | 0,3 | 1,5
Eläkesaamisen ja -velvoitteen muutos |  | 0,9 | 0,4
Muut oikaisut |  | 3,5 | 0,0
|  | 24,7 | 27,7
Käyttöpääoman muutos |  |  |
Lyhytaikaisten saamisten lisäykset (-) / vähennykset (+) |  | -42,3 | 9,8
Vaihto-omaisuuden lisäykset (-) / vähennykset (+) |  | -6,1 | -16,6
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäykset (+) / vähennykset (-) |  | 89,0 | 28,2
|  | 40,6 | 21,4
Saadut korot |  | 3,5 | 4,0
Maksetut korot |  | -3,7 | -3,8
Muut rahoitustuotot ja -kulut |  | -1,6 | -7,8
Maksetut verot |  | -3,5 | -2,9
Liiketoiminnan nettorahavirta |  | 60,0 | 38,7
Investointien nettorahavirta |  |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | 6.1./6.2. | -3,3 | -2,8
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myynnit | 6.1./6.2. | 0,0 | -
Tytäryrityksen hankinta | 10.3. | -0,5 | -
Tuotot muista osakkeista ja osuuksista | 6.3. | 0,1 | -
Myydyt liiketoiminnot vähennettynä myyntihetken rahavaroilla | 10.3. | 4,1 | -
Investointien nettorahavirta |  | 0,4 | -2,8

Milj. euroa | Liitetieto | 2025 | 2024
Rahoituksen nettorahavirta |  |  |
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 8.2. | - | 30,0
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut | 8.2. | - | -1,0
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | 8.2. | -1,0 | -56,9
Muun lyhytaikaisen rahoituksen muutos * | 8.2. | -4,5 | -17,0
Vuokrasopimusvelkojen lyhennykset | 8.2. | -3,3 | -3,1
Omien osakkeiden hankinta |  | -0,1 | -0,1
Maksetut osingot | 8.5. | -12,7 | -12,7
Rahoituksen nettorahavirta |  | -21,7 | -60,7
Rahavarojen muutos |  | 38,7 | -24,9
Rahavarat tilikauden alussa |  | 113,5 | 138,4
Valuuttakurssien muutosten vaikutus |  | -0,0 | -0,0
Rahavarojen muutos |  | 38,7 | -24,9
Rahavarat tilikauden lopussa | 8.2. | 152,2 | 113,5

* Sisältää yritystodistuslainojen rahavirrat.
118 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista (IFRS)

|  |  |  |  | Kertyneet | Oma pääoma
Milj. euroa | Liitetieto | Osakepääoma | Rahastot | Muuntoerot | voittovarat | yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 |  | 36,2 | 100,9 | -16,7 | 50,8 | 171,3
Kauden laaja tulos |  |  |  |  |  |
Tilikauden tulos |  | - | - | - | -20,1 | -20,1
Muut laajan tuloksen erät: |  |  |  |  |  |
Käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattavat |  |  |  |  |  |
rahoitusvarat: |  |  |  |  |  |
Arvonmuutos | 8.2. | - | -2,6 | - | - | -2,6
Rahavirran suojaus | 8.3. | - | -1,2 | - | - | -1,2
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 4.4. | - | - | - | 0,2 | 0,2
Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero | 9.1. | - | 0,2 | - | -0,0 | 0,2
Muuntoero |  | - | - | -1,7 | - | -1,7
Kauden laaja tulos yhteensä |  | - | -3,5 | -1,7 | -19,9 | -25,2
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |
Osinko | 8.5. | - | - | - | -12,7 | -12,7
Osakepalkitseminen | 4.4. | - | - | - | 0,1 | 0,1
Omien osakkeiden osto |  | - | - | - | -0,1 | -0,1
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | - | - | - | -12,7 | -12,7
Oma pääoma 31.12.2024 |  | 36,2 | 97,3 | -18,4 | 18,2 | 133,4
Kauden laaja tulos |  |  |  |  |  |
Tilikauden tulos |  | - | - | - | -27,2 | -27,2
Muut laajan tuloksen erät: |  |  |  |  |  |
Käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattavat |  |  |  |  |  |
rahoitusvarat: |  |  |  |  |  |
Arvonmuutos | 8.2. | - | 2,9 | - | - | 2,9
Rahavirran suojaus | 8.3. | - | -0,4 | - | - | -0,4
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 4.4. | - | - | - | 0,7 | 0,7
Laajan tuloksen eriin liittyvä tulovero | 9.1. | - | 0,1 |  | -0,1 | -0,1
Muuntoero |  | - | - | 1,1 | - | 1,1
Tulosvaikutteiseksi siirretty muuntoero | 10.3. | - | - | 2,6 | - | 2,6
Kauden laaja tulos yhteensä |  | - | 2,7 | 3,7 | -26,7 | -20,4
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |
Osinko | 8.5. | - | - | - | -12,7 | -12,7
Osakepalkitseminen | 4.4. | - | - | - | 0,7 | 0,7
Omien osakkeiden osto |  | - | - | - | -0,1 | -0,1
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | - | - | - | -12,2 | -12,2
Oma pääoma 31.12.2025 |  | 36,2 | 100,0 | -14,7 | -20,6 | 100,8

119 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
1. Yrityksen perustiedot
Oriola Oyj on suomalainen julkinen osakeyhtiö, jonka kotipaikka
on Espoo, Suomi. Oriola Oyj ja sen tytäryhtiöt muodostavat
Oriola-konsernin. Oriola Oyj:n hallitus on hyväksynyt 24.2.2026
tämän tilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen osakeyhtiölain
mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus vahvistaa tai olla
vahvistamatta tilinpäätös sen julkistamisen jälkeen pidettävässä
yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksella on myös mahdollisuus
tehdä päätös tilinpäätöksen muuttamisesta. Yhtiön Y-tunnus
on 1999215-0. Jäljennöksiä Oriola-konsernin tilinpäätöksestä on
saatavissa Oriola Oyj:n pääkonttorista, Orionintie 5, 02200 Espoo
(investor.relations@oriola.com).
Oriola Oyj:n konsernitilinpäätös on laadittu kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting
Standards, IFRS) mukaisesti ja sitä laadittaessa on noudatettu
31.12.2025 voimassa olevia IAS- ja IFRS-standardeja sekä SIC-
ja IFRIC- tulkintoja. Kansainvälisillä tilinpäätösstandardeilla
tarkoitetaan Suomen kirjanpitolaissa ja sen nojalla annetuissa
säännöksissä EU:n asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn
menettelyn mukaisesti EU:ssa sovellettaviksi hyväksyttyjä
standardeja ja niistä annettuja tulkintoja.
Konsernitilinpäätös on laadittu kahdentoista kuukauden
pituiselta tilikaudelta 1.1.–31.12.2025. Tilinpäätöstiedot
esitetään miljoonina euroina ja ne perustuvat alkuperäisiin
hankintamenoihin lukuun ottamatta käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattavia rahoitusvaroja ja -velkoja,
käypään arvoon laajan tuloksen erien kautta kirjattavia
sijoituksia, johdannaisia sekä osakeperusteisia maksuja.
Konserni on soveltanut IASB:n julkistamia uusia ja
uudistettuja standardeja ja tulkintoja, joita on sovellettava
1.1.2025 alkaen. Näillä standardeilla ei ole ollut vaikutusta
kuluneeseen tilikauteen eikä niillä odoteta olevan olennaista
vaikutusta tuleviin tilikausiin eikä odotettavissa oleviin
liiketapahtumiin.
Svensk dos AB:n myynti
Oriola ilmoitti 13.10.2023 myyvänsä kaikki Svensk dos AB:n
osakkeet Apotekstjänst Sverige AB:lle tarjouskilpailurakenteen
ja -dynamiikan vuoksi. Huhtikuussa 2024 Ruotsin
kilpailuvirasto (Konkurrensverket) kielsi myynnin. Ruotsin
patentti- ja markkinaoikeus hylkäsi Apotekstjänst Sverige AB:n
valituksen marraskuussa 2024.
Ruotsin patentti- ja markkinaylioikeus (Patent- och
marknadsöverdomstolen) hyväksyi 7.3.2025 Apotekstjänst
Sverige AB:n valituksen Svensk dos AB:n myynnistä.
Oriola ilmoitti 1.4.2025, että se on saanut päätökseen Svensk
dos AB:n myynnin Apotekstjänst Sverige AB:lle. Oriola on
soveltanut IFRS 5 Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät
ja lopetetut toiminnot -standardin vaatimuksia Ruotsin
annosjakeluliiketoiminnan luokittelussa, esittämisessä ja
myynnin kirjaamisessa. Svensk dos AB on luokiteltu myytävänä
olevaksi lokakuusta 2023 lähtien kaupan toteutumiseen
saakka. Lisätietoa on esitetty liitetiedossa 10.3. Hankitut ja myydyt
liiketoiminnot.
Arvonalentuminen osuudessa yhteisyrityksen tuloksesta
Vuonna 2025, Oriola kirjasi Swedish Pharmacy Holdingista laajaan
tuloslaskelmaan 22,8 (24,8) miljoonan euron tappion. Tappio sisälsi
Oriolan 15,8 (16,3) miljoonan euron osuuden Kronans Apotekin
liikearvon arvonalentumisesta. Arvonalentumiset liittyvät Kronans
Apotekin integraatioon ja siirtymiseen yhteen ERP-järjestelmään,
näiden vaatiessa enemmän aikaa kuin ennakoitiin. Integraatio ja
ERP-projekti on saatu päätökseen vuonna 2025. Lisätietoa on esitet-
ty liittetiedossa 10.4. Sijoitukset yhteisyrityksiin.
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
2. Konsernitilinpäätöksen laatimisperusta
120 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Harkintaan perustuvat ratkaisut
Konsernin johdon harkintaan perustuvat ratkaisut laatimis-
periaatteiden soveltamisessa, joilla on merkittävin vaikutus
tilinpäätöksessä esitettyihin lukuihin, esitetään seuraavissa
liitetiedoissa:

| Johdon harkintaan perustuvan |
Erä | ratkaisun luonne | Liitetieto
Myyntituottojen tuloutus | Päämies vs. agentti -arviointi | 4.2.
Vaihto-omaisuus | Päämies vs. agentti -arviointi | 5.2.
| Sijoituksen käyvän arvon muutokset |
Muut osakkeet | (Doktor.se) | 6.3.
| Vuokra-ajan määrittäminen |
Vuokrasopimusvelat | sopimuksille | 7.1.

Arviot ja oletukset
Tiedot tilinpäätöspäivän oletuksista ja arvioiden epävarmuus-
tekijöistä, joilla on merkittävä riski siitä, että varojen ja velkojen
kirjanpitoarvot muuttuvat olennaisesti seuraavan tilikauden aikana,
esitetään seuraavissa liitetiedoissa:

Erä | Epävarmuustekijä | Liitetieto
| Keskeiset vakuutus- |
Etuuspohjaiset työsuhde-etuudet | matemaattiset oletukset | 4.4.
| Ennusteparametrit ja keskeiset |
| oletukset, joita on käytetty |
| kerrytettävissä olevan |
Arvonalentumistestaus/liikearvo | rahamäärän määrittämisessä | 6.2.
| Tapahtumat ja olosuhteiden |
Arvonalentumistestaus/yhteisyritys | muutokset | 10.4.

4. Liiketoiminnan tulos
4.1. Segmenttiraportointi
Oriolalla on kaksi raportoitavaa segmenttiä, Distribution ja
Wholesale. Oriolan toiminta- ja raportointisegmentit koostuvat
liiketoiminta-alueista, joita raportoidaan ja
seurataan konsernin sisäisessä raportoinnissa toimitus-
johtajalle. Toimitusjohtaja on Oriola-konsernin ylin operatiivinen
päätöksentekijä, joka vastaa resurssien kohdentamisesta
liiketoiminta-alueille ja niiden tuloksen arvioimisesta.
Segmentin pitkäaikaiset varat eivät sisällä rahoitus-
instrumentteja ja laskennallisia veroja. Investoinnit eivät
sisällä käyttöoikeusomaisuuseriä. Segmenttien väliset
liiketoimet perustuvat markkinahintoihin.
Konsernierät sisältävät eliminoinnit ja erät, jotka liittyvät
konsernitoimintoihin.
Oriolan raportoitavat segmentit ovat Distribution ja Wholesale.
Distribution-segmentti käsittää lääkkeiden jakelun,
laadunvalvonnan, varastoinnin ja annosjakelupalvelut Suomessa.
Wholesale-segmentti käsittää reseptivapaat kuluttajatuotteet,
rinnakkaistuonnin, erityislupavalmisteet sekä asiantuntijapalvelut
Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa.
Oriola tarjoaa Suomen ja Ruotsin markkinoilla edistyksellisiä
jakelu-, asiantuntija- ja konsultointipalveluja lääkeyrityksille sekä
kattavan terveys- ja hyvinvointituotteiden valikoiman apteekeille,
eläinlääkäreille, muille terveydenhuollon toimijoille sekä vähit-
täiskaupan toimijoille. Lisäksi Oriola tarjoaa annosjakelupalvelua
apteekeille ja terveydenhuollon toimijoille Suomessa.
Konsernin maantieteelliset alueet ovat Suomi (kotipaikka), Ruotsi
ja muut maat. Liikevaihto esitetään asiakkaan sijaintimaan mukaan.
Varat ja investoinnit esitetään niiden sijaintimaan mukaan.
Kuvatakseen liiketoimintansa taloudellista kehitystä ja
parantaakseen vertailukelpoisuutta eri kausien välillä Oriola
julkaisee oikaistun käyttökatteen ja oikaistun liiketuloksen Euroopan
arvopaperimarkkinaviranomaisen (European Securities and
Markets Authority, ESMA) ohjeiden vaihtoehtoisista tunnusluvuista
mukaisesti. Näitä tunnuslukuja ei tule pitää korvaavina mittareina
verrattuna IFRS-tilinpäätösnormistossa määriteltyihin tunnuslukuihin.
Oikaistu käyttökate ja oikaistu liikevoitto esitetään ilman oikaisueriä.
Lisäksi Oriola käyttää termiä ”Laskutus” kuvaamaan liiketoiminnan
volyymiä.
Oikaistu liikevoitto ei sisällä liiketoimintojen tai omaisuuserien
myynneistä tai lopetuksista aiheutuneita voittoja tai tappioita,
toiminnan uudelleenjärjestelyistä aiheutuneita voittoja
tai tappioita, liikearvon tai muiden pitkäaikaisten varojen
arvonalentumistappioita tai muita, harvoin tapahtuvan asian
seurauksena syntyneitä tuottoja tai kuluja. Lisäksi arviomuutokset
liiketoimintahankintojen ehdollisen vastikkeen toteutumisesta
esitetään oikaisuerinä.
Oriolan lääkeyhtiösopimukset ovat joko tukkumyyntisopimuksia,
joissa Oriola ostaa tuotteet omaan varastoonsa ja toimii
päämiehenä, tai sopimuksia, joissa Oriola toimittaa lääkeyhtiön
tuotteita kaupintavarastosta ja toimii agenttina. Yhtiö raportoi
liiketoiminnan volyymiä mittaavana laskutuksena kummankin
tyyppisen myynnin.
Laadittaessa konsernitilinpäätöstä IFRS:n mukaisesti yhtiön
johto joutuu tekemään arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat
tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä raportoituihin varoihin
ja velkoihin, ehdollisten varojen ja velkojen esittämiseen
liitetiedoissa sekä tilikaudelta raportoituihin tuottoihin ja
kuluihin. Nämä arviot perustuvat johdon parhaaseen tietoon
tapahtumista ja siten lopulliset toteumat voivat poiketa
tilinpäätöksessä käytetyistä arvioista. Lisäksi harkintaa
käytetään tilinpäätöksen laatimisperiaatteita sovellettaessa.
3. Arvioiden käyttö ja harkintaan perustuvat ratkaisut
121 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Raportoitavat segmentit

Milj. euroa |  |  |  |  |
2025 | Liitetieto | Distribution | Wholesale | Konsernierät | Yhteensä
Ulkoinen laskutus |  | 3 826,7 | 374,5 | - | 4 201,2
Sisäinen laskutus |  | - | 0,3 | -0,3 | -
Laskutus |  | 3 826,7 | 374,8 | -0,3 | 4 201,2
Ulkoinen liikevaihto |  | 1 531,8 | 374,4 | - | 1 906,2
Sisäinen liikevaihto |  | - | 0,3 | -0,3 | -
Liikevaihto | 4.2. | 1 531,8 | 374,8 | -0,3 | 1 906,2
Käyttökate |  | 28,3 | 10,0 | -18,0 | 20,3
Oikaistu käyttökate |  | 32,6 | 10,3 | -7,9 | 35,1
Liikevoitto |  | 13,8 | 6,9 | -18,2 | 2,6
Varat |  | 69,6 | 9,2 | 207,4 | 286,2
Investoinnit | 6.1./6.2. | 2,9 | 0,0 | 0,2 | 3,2
Poistot ja arvonalentumiset | 6.1./6.2. | 14,5 | 3,1 | 0,2 | 17,7
Henkilömäärä keskimäärin kokoaikaisiksi |  |  |  |  |
muutettuna |  | 445 | 288 | 80 | 813
2024 |  |  |  |  |
Ulkoinen laskutus |  | 3 456,5 | 315,3 | - | 3 771,8
Sisäinen laskutus |  | - | 0,6 | -0,6 | -
Laskutus |  | 3 456,5 | 315,9 | -0,6 | 3 771,8
Ulkoinen liikevaihto |  | 1 364,7 | 315,0 | - | 1 679,7
Sisäinen liikevaihto |  | - | 0,6 | -0,6 | -
Liikevaihto | 4.2. | 1 364,7 | 315,6 | -0,6 | 1 679,7
Käyttökate |  | 29,1 | 11,5 | -13,3 | 27,2
Oikaistu käyttökate |  | 27,6 | 12,5 | -6,7 | 33,4
Liikevoitto |  | 20,4 | 8,5 | -15,3 | 13,6
Varat |  | 60,3 | 20,0 | 232,4 | 312,8
Investoinnit | 6.1./6.2. | 2,6 | 0,2 | 0,1 | 2,9
Poistot ja arvonalentumiset | 6.1./6.2. | 8,6 | 3,0 | 2,0 | 13,6
Henkilömäärä keskimäärin kokoaikaisiksI |  |  |  |  |
muutettuna |  | 447 | 292 | 74 | 812

Oikaisuerät

Milj. euroa | 2025 | 2024
Uudelleenjärjestelykulut | -0,1 | -0,1
ERP-investointiin liittyvät kulut | -9,6 | -5,9
Ruotsin annosjakeluliiketoiminnan myynti | -3,0 | -0,8
Suomen logistiikkatoimintojen |  |
toteutettavuustutkimukseen liittyvät kulut | -1,6 | -
Palvelutasosopimukseen liittyvä korvaus | - | -0,9
Saatu korvaus tuomioistuinvalituksesta | - | 1,4
Muut erät | -0,5 | -
Käyttökatetta oikaisevat erät | -14,8 | -6.2
Arvonalentumiset ja alaskirjaukset | -5,7 | -1.9
Liikevoittoa oikaisevat erät | -20,5 | -8.1

Muihin oikaisueriin vuonna 2025 sisältyy 0,3 miljoonaa euroa
osakesarjojen yhdistämisestä aiheutuneita kuluja ja 0,2 miljoonaa
euroa integraatioon liittyviä kuluja asiantuntijapalveluissa
Tanskassa. Arvonalentumiset ja alaskirjaukset liittyvät Ruotsin
annosjakeluliiketoiminnan liikearvon ja muiden pitkäaikaisten
varojen arvonalentumisiin.
Uudelleenjärjestelykulut vuonna 2024 liittyvät
asiantuntijapalveluihin. Arvonalentumiset ja alaskirjaukset
sisältävät aikaisemmin keskeneräisiin aineettomiin hyödykkeisiin
aktivoituja ERP-investointiin liittyviä kuluja.

Maantieteellisiä alueita koskevat tiedot |  |  |  |
Milj. euroa |  |  | Muut |
2025 | Ruotsi | Suomi | maat | Yhteensä
Ulkoinen liikevaihto | 1 214,6 | 565,3 | 126,3 | 1 906,2
Pitkäaikaiset varat * | 3,7 | 282,2 | 0,4 | 286,2
Investoinnit | 1,8 | 1,3 | - | 3,2
Henkilömäärä keskimäärin |  |  |  |
kokoaikaisiksi muutettuna | 377 | 428 | 8 | 813
Milj. euroa |  |  | Muut |
2024 | Ruotsi | Suomi | maat | Yhteensä
Ulkoinen liikevaihto | 1 093,8 | 549,8 | 36,2 | 1 679,7
Pitkäaikaiset varat * | 29,2 | 283,7 | - | 312,8
Investoinnit | 1,0 | 1,8 | - | 2,9
Henkilömäärä keskimäärin |  |  |  |
kokoaikaisiksi muutettuna | 394 | 418 | - | 812

* Pitkäaikaiset varat eivät sisällä rahoitusinstrumentteja ja laskennallisia verosaamisia.
122 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
4.2. Liikevaihto ja liiketoiminnan muut tuotot
Konsernin liikevaihto koostuu tavaroiden myynnistä,
jakelupalkkioista ja palveluiden myynnistä oikaistuna
välillisillä veroilla, alennuksilla sekä valuuttamääräisestä
myynnistä aiheutuvilla kurssieroilla. Liikevaihto perustuu
asiakassopimuksessa määriteltyyn vastikkeeseen eikä
se sisällä kolmansilta osapuolilta saatuja summia.
Myyntituotot kirjataan, kun tavaraan tai palveluun
liittyvä määräysvalta siirtyy asiakkaalle. Maksuehdot ovat
liiketoiminnalle tyypillisiä. Oriolalla on toistaiseksi voimassa
olevia puitesopimuksia, joiden mukaan yhtiöllä on oikeus
myydä Ruotsin tukkukauppaan liittyviä myyntisaamisia
rahoituslaitoksille ilman palautumisoikeutta.
Oriolan lääkeyhtiösopimukset ovat joko tukkumyynti-
sopimuksia, joissa Oriola ostaa tuotteet omaan varastoonsa
ja toimii päämiehenä, tai sopimuksia, joissa Oriola toimittaa
lääkeyhtiön tuotteita kaupintavarastosta ja toimii agenttina.
Sopimuksissa, joissa Oriola toimii päämiehenä, myyntituotot
kirjataan bruttomääräisinä liikevaihdoksi. Oriola saa
määräysvallan tavaroihin tai palveluihin ennen kuin ne
siirretään asiakkaalle ja Oriola on ensisijaisesti vastuussa
tavaroiden toimituksesta sekä tuotteiden saatavuuden
ja palvelun varmistamisesta. Omistusoikeus on siirtynyt
Oriolalle, kun tavarat on toimitettu varastoon. Oriolalla on
merkittävät tavaroiden omistamiseen liittyvät riskit ja edut.
Kaupintavarastojärjestelyyn liittyvissä sopimuksissa
Oriola toimii agenttina, jolloin vain jakelupalkkio kirjataan
liikevaihdoksi. Oriolalla ei ole määräysvaltaa tuotteisiin
missään vaiheessa, ja varaston omistusoikeus säilyy
lääkeyhtiöllä, kunnes tuotteet siirtyvät loppuasiakkaille.
Oriolan liiketoiminta rajoittuu logistiikka- ja
kuljetuspalveluiden tarjoamiseen. Oriola ei kanna varasto-
eikä luottoriskiä.
Yhtiö raportoi liiketoiminnan volyymiä mittaavana
laskutuksena kummankin tyyppisen myynnin. Laskutuksen
määritelmä on esitetty osiossa Vaihtoehtoiset tunnusluvut.
Konsernin liikevaihto koostuu seuraavista tulovirroista:
palvelut ja tuotteet, annosjakelu ja muut palvelut.
Seuraavassa osiossa on kuvattu eri tulovirtojen päätoiminnot
ja suoritevelvoitteet.
Distribution-segmentin palvelut ja tuotteet koostuvat
pääasiassa apteekeille, eläinlääkäreille, sairaaloille ja muulle
vähittäiskaupalle myytävistä lääkkeistä sekä logistiikka- ja
kuljetuspalveluiden myynnistä lääkeyhtiöille.
Wholesale-segmentin palvelut ja tuotteet koostuvat
pääasiassa itsehoitotuotteista ja muista apteekeille,
vähittäiskaupalle ja eläinlääkäreille myytävistä tuotteista.
Tuotteissa suoritevelvoite on tuotteiden myynti, joka
perustuu myyntitilaukseen. Sopimushinta on tuotteiden
hinta. Myynti tuloutetaan, kun konserni siirtää tuotteiden
määräysvallan asiakkaalle. Myynniksi kirjataan se summa,
mihin konserni odottaa olevansa oikeutettu, eli myytyjen
tuotteiden hinta vähennettynä mahdollisilla alennuksilla.
Distribution-segmentissä, missä Oriola toimittaa tuotteita
kaupintavarastosta ja toimii agenttina, suoritevelvoite on lo-
gistiikka- ja kuljetuspalveluiden myynti lääkeyhtiöille. Myynti
tuloutetaan silloin kun palvelu on suoritettu nettoperusteis-
esti jakelupalkkiona tai myyntikomissiona.
Annosjakelupalveluita tarjotaan apteekeille
Suomessa. Suoritevelvoite on annosjakelutuotteen
myynti. Sopimushinta sisältää myydyn tuotteen hinnan
Johdon harkintaan perustuvat ratkaisut: Oriolan
lääkeyhtiösopimukset ovat joko tukkumyyntisopimuksia,
joissa Oriola ostaa tuotteet omaan varastoonsa ja toimii
päämiehenä, tai sopimuksia, joissa Oriola toimittaa
lääkeyhtiön tuotteita kaupintavarastosta ja toimii
agenttina. Sopimuksissa, joissa Oriola toimii päämiehenä,
myyntituotot kirjataan bruttomääräisinä liikevaihdoksi.
Kaupintavarastojärjestelyyn liittyvissä sopimuksissa
Oriola toimii agenttina, jolloin vain jakelupalkkio kirjataan
liikevaihdoksi. Oriola on päämies, jos sillä on määräysvalta
kyseisiin ja palveluihin ennen kuin ne luovutetaan
asiakkaalle. Myyntituottojen kirjaamiskäytäntöjen
soveltaminen erilaisten sopimusehtojen mukaisesti
edellyttää johdon harkintaa. Tällöin konserni arvioi esim.
sitä, onko Oriolalla päävastuu kyseisten tuotteiden tai
palveluiden toimittamisesta, vaihto-omaisuuteen liittyvä
riski ja harkintavalta tuotteiden ja palveluiden hinnan
määräämisessä.
ja annosjakelun hinnan. Myynti tuloutetaan, kun
annosjakelutuotteen määräysvalta siirtyy asiakkaalle.
Muut palvelut myynti koostuu asiantuntijapalveluista,
jotka tarjoavat lääkeyhtiöille tukea myyntilupiin liittyen,
markkinoillepääsypalveluita ja potilastukipalveluita, kliinisiä
tutkimuspalveluita sekä erityislupavalmisteiden myyntiä.
Suoritevelvoite on palveluiden myynti, mikä perustuu
sopimukseen tuottaa palveluita asiakkaalle. Myynti
tuloutetaan sille kaudelle, jonka aikana palvelut tuotetaan.
Tuloutettava määrä koostuu palvelun hinnasta vähennettynä
mahdollisilla annetuilla alennuksilla.
123 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti

Liikevaihto valuutoittain |  |  |  |
| 2025 |  | 2024 |
Milj. | SEK | EUR | SEK | EUR
Ruotsi | 14 698,3 | 1 328,2 | 12 782,9 | 1 118,1
Suomi |  | 578,0 |  | 561,5
Yhteensä |  | 1 906,2 |  | 1 679,7

Liikevaihdon jaottelu
Konsernin ulkoinen liikevaihto on jaoteltu alla olevassa taulukossa
konsernin pääasiallisiin tulovirtoihin.

Milj. euroa |  |  |
2025 | Distribution | Wholesale | Yhteensä
Palvelut ja tuotteet | 1 479,7 | 249,6 | 1 729,3
Muut * | 52,1 | 124,8 | 176,9
Yhteensä | 1 531,8 | 374,4 | 1 906,2
Milj. euroa |  |  |
2024 | Distribution | Wholesale | Yhteensä
Palvelut ja tuotteet | 1 302,3 | 244,0 | 1 546,4
Muut * | 62,4 | 70,9 | 133,3
Yhteensä | 1 364,7 | 315,0 | 1 679,7

*Muut pitää sisällään annosjakelun ja muun palvelun myynnin.
Myyntituotot yhdeltä asiakkaalta Distribution- ja Wholesale-
segmenteissä vuonna 2025 olivat 420 (2024:360) miljoonaa euroa
konsernin liikevaihdosta.
Sopimuksiin perustuvat velat
Konsernin tase sisältää seuraavat sopimuksiin perustuvat velat,
jotka liittyvät myyntituottoihin:

Milj. euroa | 31.12.2025 | 31.12.2024
Saadut ennakot apteekeilta | 8,3 | 7,9
Muihin palveluihin liittyvät saadut ennakot | 0,1 | 0,1
Yhteensä | 8,4 | 8,0

4.3. Liiketoiminnan kulut
Liiketoiminnan kulut koostuvat konsernin tuloslaskelmassa
esitetyistä materiaaliostoista, työsuhde-etuuksista aiheutuvista
kuluista ja muista liiketoiminnan kuluista. Työsuhde-etuuksista
aiheutuneet kulut on eritelty liitetiedossa 4.4. Työsuhde-etuudet.
Materiaalit ja tarvikkeet
Materiaalit ja tarvikkeet sisältävät tuotteiden hankintaan
liittyvät materiaali, hankinta- ja muut kulut.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Ostot tilikauden aikana | 1 744,6 | 1 535,5
Vaihto-omaisuuden muutos | -5,9 | -16,6
Oma käyttö | -0,1 | -0,1
Valuuttakurssierot | 0,4 | 0,4
Yhteensä | 1 739,0 | 1 519,3

Materiaalit ja tarvikkeet valuutoittain |  |
| 2025 |
Milj. | SEK | EUR
Ruotsi | 13 714,1 | 1 239,3
Suomi |  | 499,8
Yhteensä |  | 1 739,0
| 2024 |
Milj. | SEK | EUR
Ruotsi | 11 782,7 | 1 030,6
Suomi |  | 488,6
Yhteensä |  | 1 519,3

Liiketoiminnan muut kulut |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Rahdit ja muut muuttuvat kulut | 30,2 | 30,2
Markkinointi | 0,6 | 0,7
Tietohallinto | 11,8 | 9,9
Toimitilat | 5,9 | 5,7
Ulkopuoliset palvelut | 26,6 | 25,7
Muut liiketoiminnan kulut | 12,2 | 9,4
Yhteensä | 87,4 | 81,6

Muut liiketoiminnan kulut sisältävät 7,6 (4,7) miljoonaa euroa
ERP-investointiin liittyviä kuluja.

Tilintarkastuspalkkiot |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
KPMG -ketjuun kuuluville yhtiöille |  |
Palkkiot lakisääteisestä tilintarkastuksesta | 0,3 | 0,3
Palkkiot muista tilintarkastuksen |  |
toimeksiannoista | 0,1 | 0,1
Palkkiot muista palveluista | 0,0 | 0,0
Yhteensä | 0,4 | 0,4

Saadut ennakot apteekeilta esitetään taseessa lyhytaikaisissa
korollisissa veloissa. Lisätietoja korollisista ennakkomaksuista löytyy
liitetiedosta 8.2. Rahoitusvarat ja -velat.

Liiketoiminnan muut tuotot |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Myyntivoitot aineellisista ja aineettomista |  |
hyödykkeistä | 0,0 | -
Vuokratuotot | 0,2 | 0,1
Palveluveloitukset | 0,3 | 1,4
Muut liiketoiminnan tuotot | 0,7 | 2,9
Yhteensä | 1,1 | 4,5

Liiketoiminnan muut tuotot vuonna 2024 sisältävät 1,4 miljoonan
euron saadun korvauksen tuomioistuinvalituksesta.
124 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
4.4. Työsuhde-etuudet
Konsernin työsuhde-etuuksiin kuuluvat lyhytaikaiset
työsuhde-etuudet, työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet
(eläkejärjestelyt), muut pitkäaikaiset työsuhde-etuudet ja
osakeperusteiset maksut.
Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet: Palkat ja palkkiot sekä
luontoisedut, vuosilomat ja bonukset kirjataan sille kaudelle,
jolla kyseinen työ on suoritettu.
Eläkejärjestelyt: Konsernin eläkejärjestelyt hoidetaan
kunkin maan paikallisten määräysten ja käytäntöjen
mukaisesti. Konserniyhtiöiden eläkejärjestelyihin sisältyy sekä
maksupohjaisia että etuuspohjaisia järjestelyjä. Suoritukset
maksupohjaisiin järjestelyihin kirjataan tuloslaskelmaan
kuluksi kyseiseltä kaudelta suoritettavien maksujen
mukaisesti. Etuuspohjaisissa järjestelyissä konsernin vastuu
ei rajoitu pelkästään järjestelyyn suoritettuihin maksuihin,
vaan konsernin vastuulla ovat myös eläkejärjestelyyn liittyvät
vakuutusmatemaattiset riskit ja sijoitusriskit.
Etuuspohjaisten eläkejärjestelyiden eläkekulut on laskettu
käyttäen ennakoituun etuoikeusyksikköön perustuvaa
menetelmää (Projected Unit Credit Method). Eläkemenot
kirjataan kuluksi jakamalla ne henkilöstön arvioidulle
palvelusajalle. Eläkevelvoitteen määrä on tulevaisuudessa
arvion mukaan maksettavaksi tulevien eläkkeiden nykyarvo.
Muut pitkäaikaiset työsuhde-etuudet ovat
palvelusvuosipalkkioita. Palvelusvuosipalkkiovelka on
tilinpäätöksessä esitetty erässä muut pitkäaikaiset velat.
Osakeperusteiset maksut: Osakeperusteiset
kannustinjärjestelmät arvostetaan käypään arvoon
myöntämishetkellä ja kirjataan kuluksi oikeuden
syntymisjakson kuluessa. Osakkeen käypä arvo on osakkeen
kurssi sinä päivänä, jona kohderyhmä on hyväksynyt ehdot.
Osakeperusteiset maksut maksetaan käteisvaroina ja omana
pääomana.

Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Palkat ja palkkiot | 45,4 | 42,5
Osakeperusteisen palkitsemisen kulut | 0,7 | 0,1
Eläkekulut |  |
Maksupohjaiset järjestelyt | 6,0 | 5,6
Etuuspohjaiset järjestelyt | 0,9 | 0,5
Muut henkilösivukulut | 7,7 | 7,3
Yhteensä | 60,7 | 56,1

Henkilöstömäärä
Tilikauden lopussa henkilöstömäärä oli 904 (934).
Henkilöstön määrä kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna oli 801
(816), josta 434 (409) työskenteli Suomessa, 358 (407) Ruotsissa ja 9
(-) Tanskassa. Henkilöstömäärän nousu Suomessa liittyi kasvaneisi-
in volyymeihin ja kapasiteetin rakentamiseen. Henkilöstömäärä
Ruotsissa väheni 47:llä kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna an-
nosjakeluliiketoiminnan myynnin vuoksi. Vuonna 2025 Oriola osti
MedInfo ApS:n Tanskassa. Tilikaudella henkilöstön määrä kokoaikai-
siksi työntekijöiksi muutettuna oli keskimäärin 813 (812).
Etuuspohjaiset työsuhde-etuudet
Oriola-konsernilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyitä Suomessa ja
Ruotsissa.
Suomen etuuspohjaiset eläkejärjestelyt koostuvat vapaaehtoisesta
lisäeläkejärjestelystä, jonka etuudet on vakuutettu OP-
Henkivakuutuksessa.
Ruotsissa osalle toimihenkilöistä on järjestetty etuuspohjainen ITP
2 -eläkejärjestely ja osalle maksupohjainen ITP 1 -eläkejärjestely.
Työntekijöillä on paikallisten määräysten mukainen
maksupohjainen työeläkejärjestely. ITP 2 -eläkejärjestelyssä yhtiöllä
on mahdollisuus kirjata vanhuuseläkevastuut taseeseensa tai
vaihtoehtoisesti suorittaa eläkemaksut eläkejärjestelyn mukaisesti
eläkevakuutusyhtiö Alectalle. Oriola Sweden AB on kirjannut ITP 2
-vanhuuseläkevastuut täysimääräisesti taseeseen. Oriola Sweden
AB:n muut kuin ITP 2 -vanhuuseläke-etuudet ovat vakuutettuina
Alectassa.
Työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuspohjaisiin järjestelyihin
työnantajan suoritettavien maksujen tilikaudella 2026 odotetaan
olevan 0,0 miljoonaa euroa. Etuuspohjaisen velvoitteen painotettu
keskimääräinen voimassaoloaika on 18,9 vuotta.
Kaikki konsernin etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin kuuluvat varat
liittyvät Suomen vapaaehtoisiin eläkejärjestelyihin. Ne ovat osa
vakuutusyhtiön varallisuutta ja ovat noteeraamattomia.
125 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti

Taseen etuuspohjainen nettovelka määräytyy seuraavasti: |  |  |
Milj. euroa |  | 2025 | 2024
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo |  | 15,6 | 14,7
Varojen käypä arvo |  | -1,3 | -1,4
Ali-/ylijäämä |  | 14,3 | 13,3
Nettovelka (+)/ -saaminen (-) taseessa |  | 14,3 | 13,3
Etuuspohjainen velvoite sekä järjestelyyn kuuluvat varat ovat |  |  |
muuttuneet seuraavasti: |  | Järjestelyyn |
|  | kuuluvien |
| Velvoitteen | varojen |
Milj. euroa | nykyarvo | käypä arvo | Yhteensä
1.1.2024 | 14,8 | -1,4 | 13,4
Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 0,6 | - | 0,6
Korkokulu tai -tuotto | 0,5 | -0,1 | 0,4
| 15,9 | -1,4 | 14,5
Uudelleen määrittämisestä johtuvat erät |  |  |
Taloudellisten oletusten muutoksista |  |  |
johtuvat vakuutusmatemaattiset |  |  |
voitot (-) ja tappiot (+) | -0,1 | 0,0 | -0,1
Kokemusperäiset voitot (-) tai tappiot (+) | -0,1 | - | -0,1
| 15,7 | -1,4 | 14,3
Valuuttakurssierot | -0,4 | - | -0,4
Maksusuoritukset |  |  |
Järjestelyyn osallistuvilta | - | -0,1 | -0,1
Järjestelyistä suoritetut maksut |  |  |
Maksetut etuudet | -0,6 | 0,1 | -0,5
31.12.2024 | 14,7 | -1,4 | 13,3
Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 0,9 | - | 0,9
Korkokulu tai -tuotto | 0,5 | -0,0 | 0,4
| 16,1 | -1,4 | 14,6
Uudelleen määrittämisestä johtuvat erät |  |  |
Taloudellisten oletusten muutoksista |  |  |
johtuvat vakuutusmatemaattiset |  |  |
voitot (-) ja tappiot (+) | -0,7 | 0,0 | -0,7
Kokemusperäiset voitot (-) tai tappiot (+) | -0,0 | - | -0,0
| 15,3 | -1,3 | 13,9
Valuuttakurssierot | 0,8 | - | 0,8
Maksusuoritukset |  |  |
Järjestelyyn osallistuvilta | - | -0,0 | -0,0
Järjestelyistä suoritetut maksut |  |  |

|  | Järjestelyyn |
|  | kuuluvien |
| Velvoitteen | varojen |
Milj. euroa | nykyarvo | käypä arvo | Yhteensä
Maksetut etuudet | -0,5 | 0,1 | -0,4
31.12.2025 | 15,6 | -1,3 | 14,3
Merkittävät vakuutusmatemaattiset oletukset |  |  |
31.12. |  | 2025 | 2024
Diskonttauskorko % |  | 3,50 | 3,30
Palkkojen nousu % |  | 2,20-3,45 | 2,30-3,45

Kuolevuutta koskevat oletukset tehdään vakuutusmatemaatikkojen
ohjeistuksen pohjalta, ja ne perustuvat kullakin alueella julkaistuihin
tilastoihin ja kokemukseen.

Etuuspohjaisen velvoitteen herkkyys keskeisissä oletuksissa |  |
tapahtuville muutoksille: |  |
| Oletuksen muutos, | Oletuksen muutoksen
Oletus | %-yksikköä | vaikutus velvoitteeseen, %
Diskonttauskoron lasku | -0,5 | kasvaa 9,9
Diskonttauskoron nousu | +0,5 | pienenee 8,8
Palkkojen nousu | +0,5 | kasvaa 2,5
Etuuksien korotus | +0,5 | kasvaa 9,9

Taulukossa on esitetty merkittävimmistä vakuutusmatemaattisista
oletuksista herkkyysanalyysi, joka osoittaa mahdollisen
vakuutusmatemaattisen oletuksen muutoksen vaikutuksen
etuuspohjaiseen eläkevelvoitteeseen.
Yllä olevan herkkyysanalyysin vaikutukset on laskettu niin,
että muutoksen vaikutusta laskettaessa on kaikkien muiden
oletusten oletettu pysyvän ennallaan. Käytännössä tämä ei ole
todennäköistä, ja joissakin oletuksissa tapahtuvat muutokset
saattavat korreloida keskenään. Etuuspohjaisen velvoitteen
herkkyys on laskettu käyttäen samaa menetelmää kuin on käytetty
taseeseen merkittävää eläkevelvoitetta laskettaessa (etuuspohjaisen
velvoitteen nykyarvo raportointikauden lopussa ennakoituun
etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää käyttäen).
Etuuspohjaisten eläkejärjestelyjen merkittävimmät riskit:
Odotettavissa oleva elinikä: Suurin osa järjestelyn velvoitteista
liittyy elinikäisten etuuksien tuottamiseen työntekijöille,
joten odotettavissa olevan eliniän nousu kasvattaa järjestelyn
velvoitteita.
Inflaatioriski: Osa järjestelyjen etuusvelvoitteista on sidottu
inflaatioon, ja korkeampi inflaatio johtaa velkojen kasvuun.
Muutokset joukkovelkakirjalainojen tuotoissa:
Joukkovelkakirjalainojen tuoton aleneminen kasvattaa järjestelyistä
aiheutuvia velkoja, joskin järjestelyn varoihin kuuluvien
joukkovelkakirjalainojen arvon nousu kompensoi tätä osittain.
Arvioiden käyttö: Eläkevelvoitteen nykyarvo riippuu
useista vakuutusmatemaattisesti määritellyistä oletuksista.
Oletusten muutokset vaikuttavat eläkevelvoitteen
kirjanpitoarvoon. Eläkevelvoitteen diskonttauskorko
on yksi käytettävistä oletuksista. Korkona käytetään
maturiteetiltaan eläkevelvoitetta mahdollisimman hyvin
vastaavien vakavaraisten yritysten joukkovelkakirjalainojen
korkoa laskentahetkellä. Muut eläkevelvoitteita koskevat
keskeiset oletukset perustuvat osaltaan sen hetkisiin
olosuhteisiin.
Lyhyen aikavälin tulospalkkiot
Tulospalkkio perustuu Oriolan taloudellisten ja henkilökohtaisten
tavoitteiden saavuttamiseen. Tulospalkkion ansaintakriteereistä ja
määräytymisestä päättää hallitus vuosittain hallituksen palkitsemis-
ja henkilöstövaliokunnan esitykseen perustuen.
Osakeperusteiset maksut
Oriolalla on osakepohjainen pitkän aikavälin kannustinjärjestelmä
yhtiön avainhenkilöille, mukaan lukien toimitusjohtaja ja johto-
ryhmä.
126 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Kannustinjärjestelmä koostuu suoritusperusteisesta
osakepalkkiojärjestelmästä (Performance Share Plan, ”PSP”) sekä
siirtymävaiheen uuteen osakepohjaiseen kannustinjärjestelmään
kattavasta Bridge Plan -osakepalkkio-ohjelmasta. Järjestelmään
kuuluu lisäksi ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä (Restricted Share
Plan, ”RSP”), joka on tarkoitettu täydentäväksi osakepohjaiseksi
pitkän aikavälin sitouttamisjärjestelmäksi.
SUORITEPERUSTEINEN OSAKEPALKKIOJÄRJESTELMÄ PSP
(OSAKEPERUSTEINEN)
Suoriteperusteinen osakepalkkiojärjestelmä (PSP) vuosille
2022–2025 koostuu vuosittain alkavista hallituksen erikseen
vahvistamista yksittäisistä osakepalkkio-ohjelmista. Jokainen
ohjelma käsittää suoritusjakson sekä mahdollisen osakepalkkion
maksamisen Oriolan listattuina osakkeina.
Ensimmäisen ohjelman, PSP 2022:en, suoritusjakson pituus on
neljä kalenterivuotta. Tilikauden lopussa PSP 2022 -ohjelmassa
oli 8 osallistujaa. Ohjelman suoritusmittarit ovat osakekohtainen
tulos (EPS) sekä ympäristövastuuseen kytketty mittari (CO2).
Ensimmäinen ohjelma, PSP 2022, alkoi vuoden 2022 alusta ja
sen nojalla mahdollisesti suoritettavat osakepalkkiot maksetaan
vuoden 2026 ensimmäisen puoliskon aikana. Edellytyksenä
palkkioiden maksamiselle ovat hallituksen ohjelmalle asettamien
suoritustavoitteiden saavuttaminen sekä yksittäisen osallistujan
työ- tai palvelussuhteen jatkuminen Oriolassa. Mikäli PSP 2022
-ohjelman tavoitteet täyttyvät kokonaisuudessaan, maksettavien
osakepalkkioiden kokonaismäärä on yhteensä enintään noin 2
254 000 osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa, josta vähennetään
soveltuva ennakonpidätys).
Toisen ohjelman, PSP 2024, pituus on kolme kalenterivuotta
2024-2026. Tilikauden lopussa PSP 2024 -ohjelmassa oli 17
osallistujaa. Suoritusmittarit tälle ohjelmalle ovat kumulatiivinen
osakekohtainen tulos (EPS) ja vastuullisuuteen (ESG) liittyvä
tavoite (lääkkeiden toimitustarkkuus). Mahdolliset suoritettavat
osakepalkkiot maksetaan vuoden 2027 ensimmäisen puoliskon
aikana. Maksettavien osakepalkkioiden kokonaismäärä
on yhteensä enintään noin 2 283 305 osaketta (tarkoittaen
bruttoansaintaa, josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys).
Kolmannen ohjelman, PSP 2025, pituus on kolme kalenterivuotta
2025-2027. Tilikauden lopussa PSP 2025 -ohjelmassa oli 20
osallistujaa. Suoritusmittarit tälle ohjelmalle ovat nettovoitto,
oikaistu käyttökate, kassan volatiliteetti, nettokäyttöpääoma ja
vastuullisuuteen (ESG) liittyvä tavoite (lääkkeiden toimitustarkkuus).
Mahdolliset suoritettavat osakepalkkiot maksetaan vuoden 2028
ensimmäisen puoliskon aikana. Maksettavien osakepalkkioiden
kokonaismäärä on yhteensä enintään noin 2 523 527 osaketta
(tarkoittaen bruttoansaintaa, josta vähennetään soveltuva
ennakonpidätys).
Ulkona olevien osakkeiden määrän muutos:

2025 | PSP 2022 | PSP 2024 | PSP 2025 | Yhteensä
Ulkona olevat osakkeet 1.1. | 1 136 948 | 1 574 160 | - | 2 711 108
Myönnetyt | - | 397 998 | 2 735 370 | 3 133 368
Menetetyt | 147 100 | 224 876 | 202 624 | 574 600
Ulkona olevat osakkeet 31.12. | 989 848 | 1 747 282 | 2 532 746 | 5 269 876

Osakeperusteisten kannustimien käypä arvo on määritetty myön-
tämispäivänä ja käypä arvo kirjataan kuluksi oikeuden syntymiseen
asti. Kauden aikana myönnettyjen osakeperusteisten kannustimien
hinnoittelu määräytyi seuraavien tekijöiden perusteella:

| 2025
Osakehinta myöntämishetkellä, € | 1,07
Osakehinta tilinpäätöshetkellä, € | 1,15
Odotettu vuotuinen osinkotuotto, % | 6,6
Käypä arvo 31.12., € | 1 001 668

Vuonna 2025 suoriteperusteisten osakepalkkiojärjestelmien
perusteella kirjattu kulu oli 0,5 (0,1) miljoonaa euroa.
SIIRTYMÄVAIHEEN OSAKEPALKKIO-OHJELMA BRIDGE PLAN
(OSAKEPERUSTEINEN)
Vuonna 2024 siirtymävaiheen osakepalkkio-ohjelmaan Bridge Plan
2022-2023 osallistuneille avainhenkilöille luovutettiin yhteensä
11 714 kappaletta yhtiön omistamaa B-sarjan osaketta ohjelman
ehtojen mukaisesti.
EHDOLLINEN OSAKEPALKKIOJÄRJESTELMÄ (OSAKEPERUSTEINEN)
Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä vuosille 2022–2025 koostuu
vuosittain alkavista hallituksen erikseen päättämistä ehdollisista
osakepalkkio-ohjelmista. Kukin ohjelma sisältää kokonaisuudessaan
kolmen vuoden pituisen rajoitusjakson ja jatkuu ohjelman
neljännen vuoden ensimmäiseen puoliskoon. Yhtiö voi kunkin
yksittäisen ohjelman aikana luvata kiinteämääräisiä osakepalkkioita
erikseen valituille avainhenkilöille. Luvatut osakepalkkiot
maksetaan osallistujille yhdessä tai useammassa erässä viimeistään
rajoitusjakson päättymiseen mennessä. Osakepalkkiot maksetaan
listattuina osakkeina. Ensimmäinen ohjelma ehdollisessa
osakepalkkiojärjestelmässä, RSP 2022, alkoi vuoden 2022
alusta. Ohjelman osakepalkkioiden kokonaismäärä on yhteensä
enintään noin 225 400 osaketta (tarkoittaen bruttoansaintaa, josta
vähennetään soveltuva ennakonpidätys).
Kaikkien ohjelmien osalta, mikäli osallistujan työsuhde Oriolassa
päättyy ennen palkkion maksamista, hän ei ole pääsääntöisesti
oikeutettu palkkioon. Osallistujalle suoritettavan palkkion määrää
on rajoitettu osallistujan vuosipalkan kertoimeen kytketyllä
enimmäismäärällä. Toimitusjohtajalta ja muilta johtoryhmän
jäseniltä edellytetään jatkuvaa osakeomistusta. Heidän tulee
säilyttää 50 prosenttia ohjelman perusteella saamistaan osakkeista,
kunnes toimitusjohtajan osakeomistus vastaa vähintään hänen
bruttomääräisen vuosipalkkansa arvoa ja muilla johtoryhmän
jäsenillä vähintään puolta bruttomääräisen vuosipalkan arvoa.
127 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
5. Käyttöpääoma
5.1. Myyntisaamiset ja muut saamiset
Myyntisaamiset ovat tavanomaisessa liiketoiminnassa
myydyistä tuotteista tai tuotetuista palveluista syntyneitä
saatavia asiakkailta. Myyntisaamiset kirjataan taseeseen
niiden syntymähetkellä ja arvostetaan myöhemmin
jaksotettuun hankintamenoon. Konserni soveltaa
yksinkertaistettua mallia, joka sallii arvonalentumiskirjauksen
perusteeksi arvioidut odotettavissa olevat luottotappiot
koko voimassaoloajalta kaikista myyntisaamisista.
Arvonalentumiset kirjataan konsernin laajaan
tuloslaskelmaan kuluksi. Myyntisaamisten myytävänä oleva
osa arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Ei-
palautumisoikeudellisesti myytyihin myyntisaamisiin liittyvä
luottoriski ja sopimusperusteiset oikeudet saamisiin siirtyvät
myyntihetkellä pois konsernilta ja järjestelyyn liittyvät kulut
kirjataan rahoituskuluihin. Lisätietoja myyntisaamisten
myyntijärjestelystä löytyy liitetiedosta 8.3 Rahoitusriskien
hallinta.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Myyntisaamiset | 311,7 | 247,1
Tuloverosaamiset | 1,1 | -
Siirtosaamiset | 2,4 | 2,3
Arvonlisäverosaamiset | 0,2 | 8,2
Vuokraennakot | 0,1 | 0,1
Muut saamiset | 0,6 | 0,9
Yhteensä | 316,2 | 258,8

Osana likviditeetinhallintaa Oriola on solminut Ruotsissa
toistaiseksi voimassa olevia puitesopimuksia Ruotsin tukkukaupan
myyntisaatavien ei-palautumisoikeudellisesta myynnistä
rahoituslaitoksille. Myydyt ja taseesta pois kirjatut myyntisaatavat
31.12.2025 olivat 121,9 (94,1) miljoonaa euroa. Myyntisaatavien
myyntisopimusten laajuudessa ei odoteta tapahtuvan merkittäviä
muutoksia vuonna 2025.
Saatavien luottoriskiä pienentää Suomessa korolliset
ennakkomaksut apteekeilta. Ennakot esitetään lyhytaikaisissa
korollisissa veloissa. Ennakoita oli 31.12.2025 yhteensä 8,3 (7,9)
miljoonaa euroa. Lisätietoja korollisista ennakkomaksuista löytyy
liitetiedosta 8.2. Rahoitusvarat ja -velat.
Tietoja konsernin liiketoimintaan liittyvistä luottoriskeistä ja
markkinariskeistä sekä myyntisaamisten luottotappioista sisältyy
liitetietoon 8.3. Rahoitusriskien hallinta.

Myyntisaamisten ikäjakauma ja taseeseen kirjatut |  |  |  |
arvonalentumiset tilinpäätöspäivänä |  |  |  |
|  | 2025 |  | 2024
|  | Arvon- |  | Arvon-
Milj. euroa | Brutto | alentumiset | Brutto | alentumiset
Erääntymättömät | 296,6 | -0,0 | 233,7 | -0,0
Erääntynyt 1–30 päivää | 12,0 | -0,0 | 11,4 | -0,0
Erääntynyt 31–180 päivää | 2,3 | -0,0 | 2,1 | -0,0
Erääntynyt yli 180 päivää | 0,9 | -0,2 | 0,1 | -0,1
Yhteensä | 311,9 | -0,2 | 247,3 | -0,2

Myyntisaamisten tasearvo vastaa niihin liittyvän luottoriskin
enimmäismäärää tilinpäätöshetkellä.
Myyntisaamisten arvonalentumiset 31.12. on täsmäytetty alkusal-
doon seuraavasti:

Milj. euroa | 2025 | 2024
Arvonalentumisen alkusaldo 1.1. | 0,2 | 0,3
Arvonalentumisen nettomuutos | 0,1 | 0,1
Kirjattu tilikauden aikana luottotappioksi | -0,0 | -0,1
Peruutettu käyttämättä | -0,0 | -0,2
Kurssierot | 0,0 | -0,0
Arvonalentumisen loppusaldo 31.12. | 0,2 | 0,2

128 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
5.3. Ostovelat ja muut velat

Milj. euroa | 2025 | 2024
Ostovelat | 725,7 | 626,2
Tuloverovelka | 0,0 | 0,3
Siirtovelat | 13,1 | 12,0
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat |  |
johdannaissopimukset | 0,1 | 0,0
Arvonlisäverovelat | 17,4 | 5,3
Muut velat | 2,1 | 5,5
Yhteensä | 758,4 | 649,4
Siirtovelkoihin sisältyvät olennaiset erät |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Maksamattomat palkat henkilösivumenoineen | 9,8 | 9,2
Muut siirtovelat | 3,2 | 2,8
Yhteensä | 13,1 | 12,0
Muut pitkäaikaiset velat |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Johdannaissopimukset | 0,4 | 0,5
Muut velat* | 0,5 | 0,5
Yhteensä | 0,9 | 1,0

* Muut velat sisältävät palvelusvuosipalkkiovelan.
5.4. Varaukset
Varaus merkitään taseeseen, kun konsernilla on aikaisemman
tapahtuman seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai
tosiasiallinen velvoite, jonka toteutuminen on todennäköistä
ja määrä on luotettavasti arvioitavissa.
Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan, kun konserni on laatinut
yksityiskohtaisen uudelleenjärjestelysuunnitelman, aloittanut
sen toimeenpanon tai tiedottanut asiasta osapuolille, joita se
koskee. Konsernin jatkuvaan toimintaan liittyvistä menoista
ei kirjata varausta.
Vuoden 2025 ja 2024 lopussa konsernilla ei ollut varauksia taseessa.
5.2. Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuus esitetään konsernitaseessa hankinnasta ja
valmistuksesta aiheutuvien menojen tai niitä alhaisemman
nettorealisointiarvon määräisenä. Nettorealisointiarvo
on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu
myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta
johtuvat menot sekä arvioidut myynnin toteutumiseksi
välttämättömät menot. Hankintameno määritetään
noudattaen FIFO -periaatetta. Jos vaihto-omaisuuden
tasearvo ylittää sen nettorealisointiarvon, kirjataan vaihto-
omaisuuden arvonalentuminen.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Aineet ja tarvikkeet | 0,0 | 0,0
Keskeneräiset tuotteet | 0,0 | 0,0
Valmiit tuotteet ja tavarat | 188,4 | 176,2
Yhteensä | 188,5 | 176,3

Vaihto-omaisuus 31.12.2025 koostui valmiista lääke- ja terveyteen
liittyvien tuotteiden varastosta. Vaihto-omaisuuteen ei ole kirjattu
merkittäviä arvonalentumisia.
Oriolan lääkeyhtiösopimukset ovat joko tukkumyyntisopimuksia,
joissa Oriola ostaa tuotteet omaan varastoonsa ja toimii
päämiehenä, tai sopimuksia, joissa Oriola toimittaa lääkeyhtiön
tuotteita kaupintavarastosta ja toimii agenttina. Kaupintavarasto ei
ole Oriolan vaihto-omaisuutta.
129 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
6. Aineelliset ja aineettomat
käyttöomaisuus hyödykkeet sekä muut
pitkäaikaiset varat
6.1. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet merkitään taseeseen
alkuperäiseen hankintamenoon. Aineelliset hyödykkeet
arvostetaan poistoilla ja arvonalentumisilla vähennettyyn
alkuperäiseen hankintamenoon. Hyödykkeistä kirjataan
tasapoistot arvioidun taloudellisen vaikutusajan kuluessa.
Hyödykkeiden taloudellista vaikutusaikaa tarkastellaan
vähintään jokaisena tilinpäätöspäivänä ja oikaistaan
tarvittaessa. Arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat
seuraavat:
- Rakennukset 20–50 vuotta
- Koneet ja kalusto 5–10 vuotta
- Muut aineelliset hyödykkeet 3–10 vuotta
Maa-alueista ei kirjata poistoja. Korjaus- ja ylläpitomenot
kirjataan tilikauden kuluksi. Perusparannusinvestoinnit
aktivoidaan, mikäli ne tuottavat vastaista taloudellista
hyötyä. Aineellisten hyödykkeiden luovutuksesta
syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan
liiketoiminnan muihin tuottoihin tai kuluihin. Aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden arvonalentumisia koskeva
liitetieto on esitetty liitetiedossa 6.2.

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ennakkomaksut |
Milj. euroa | Maa- ja | Rakennukset | Koneet ja | Käyttöoikeus- | Muut aineelliset | ja keskeneräiset |
2025 | vesialueet | ja rakennelmat | kalusto | omaisuuserät* | hyödykkeet | hyödykkeet | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2025 | 1,8 | 59,6 | 53,0 | 29,6 | 0,6 | 3,6 | 148,2
Lisäykset | - | 0,1 | 0,7 | 2,4 | 0,0 | 1,6 | 4,8
Yrityshankinnat | - | - | 0,0 | - | - | - | 0,0
Vähennykset | - | -0,0 | -1,2 | -3,0 | -0,1 | -3,3 | -7,6
Siirrot tase-erien välillä | - | - | 0,9 | - | - | -0,9 | -
Kurssierot | 0,0 | 1,1 | 2,0 | 1,4 | 0,0 | 0,1 | 4,7
Hankintameno 31.12.2025 | 1,8 | 60,7 | 55,5 | 30,3 | 0,5 | 1,2 | 150,1
Kertyneet poistot 1.1.2025 | - | -45,1 | -36,9 | -17,6 | -0,3 | -3,1 | -103,0
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | 0,0 | 1,2 | 3,0 | 0,0 | 3,3 | 7,6
Tilikauden poistot | - | -1,2 | -3,7 | -3,5 | -0,0 | - | -8,5
Kurssierot | - | -0,6 | -1,3 | -0,9 | -0,0 | -0,2 | -3,0
Kertyneet poistot 31.12.2025 | - | -46,9 | -40,8 | -19,0 | -0,3 | -0,0 | -106,9
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 1,8 | 14,5 | 16,1 | 12,0 | 0,3 | 0,5 | 45,2
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 1,8 | 13,8 | 14,7 | 11,4 | 0,2 | 1,2 | 43,2
2024 |  |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1.2024 | 1,8 | 60,1 | 52,4 | 24,7 | 0,5 | 3,5 | 143,2
Lisäykset | - | 0,1 | 1,3 | 7,0 | 0,1 | 1,1 | 9,6
Vähennykset | - | -0,1 | -0,5 | -1,5 | -0,1 | -0,0 | -2,1
Siirrot tase-erien välillä | - | 0,0 | 0,9 | - | - | -0,9 | -
Kurssierot | -0,0 | -0,6 | -1,1 | -0,7 | 0,0 | -0,1 | -2,5
Hankintameno 31.12.2024 | 1,8 | 59,6 | 53,0 | 29,6 | 0,6 | 3,6 | 148,2
Kertyneet poistot 1.1.2024 | - | -44,1 | -34,4 | -16,1 | -0,3 | -3,3 | -98,2
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | 0,1 | 0,5 | 1,1 | 0,1 | - | 1,7
Tilikauden poistot | - | -1,4 | -3,6 | -3,0 | -0,0 | - | -8,0
Kurssierot | - | 0,3 | 0,6 | 0,4 | -0,0 | 0,1 | 1,5
Kertyneet poistot 31.12.2024 | - | -45,1 | -36,9 | -17,6 | -0,3 | -3,1 | -103,0
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 1,8 | 16,0 | 18,0 | 8,6 | 0,3 | 0,3 | 45,0
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 1,8 | 14,5 | 16,1 | 12,0 | 0,3 | 0,5 | 45,2

* Tarkempia tietoja käyttöoikeusomaisuuseristä löytyy osiosta 7. Vuokrasopimukset .
130 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
6.2. Liikearvo ja muu aineeton omaisuus
Liikearvo: Liiketoimintojen yhdistämisissä syntyvä liikearvo on
kirjattu määrään, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien
omistajien osuus hankinnan kohteessa ja aiemmin omistettu osuus
yhteen laskettuina ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvän
arvon. Liikearvosta ei kirjata poistoja vaan liikearvolle suoritetaan
arvonalentumistestaus vähintään vuosittain testiajankohdan
liiketoimintarakenteen mukaisesti. Arvonalentumistestausta
varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille.
Liikearvo arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä
arvonalentumisilla. Arvonalentumistappiot kirjataan tuloslaskelmaan.
Muu aineeton omaisuus: Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet
merkitään taseeseen alkuperäiseen hankintamenoon ja arvostetaan
poistoilla ja arvonalentumisilla vähennettyyn alkuperäiseen
hankintamenoon. Aineeton hyödyke, joka ei ole vielä valmis
käytettäväksi, testataan vuosittain arvonalentumisen varalta.
Muuta aineetonta omaisuutta ovat mm. myyntiluvat, tavaramerkit,
patentit, ohjelmistojen lisenssit sekä tuote- ja markkinointioikeudet.
Niistä aineettomista hyödykkeistä, joilla on rajallinen taloudellinen
vaikutusaika, kirjataan tasapoistot taloudellisena vaikutusaikanaan.
Tutkimusmenot kirjataan kuluksi niiden syntymistilikaudella,
ja ne sisältyvät tuloslaskelman liiketoiminnan muihin kuluihin.
Kehitysmenoja aktivoidaan ainoastaan silloin, kun ne liittyvät uusiin
palveluihin, jotka ovat kaupallisesti ja teknisesti käyttökelpoisia.
Konsernin kehitysmenot eivät pääosin täytä aktivoinnin edellytyksiä,
ja ne kirjataan kuluksi syntymiskaudella. Pilvipalveluihin liittyvät
konfigurointi- ja räätälöintimenot, jotka eivät täytä aineettoman
käyttöomaisuushyödykkeen määritelmää, ja jotka ovat erotettavissa
varsinaisesta pilvipalvelusta, kirjataan kuluksi silloin kun palvelu
saadaan. Räätälöintimenot, jotka eivät ole erotettavissa varsinaisesta
pilvipalvelusta, kirjataan ennakkomaksuksi taseeseen ja jaksotetaan
kuluksi pilvipalvelun todennäköisen keston aikana. Muun aineettoman
omaisuuden arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat seuraavat:
Aineettomat oikeudet:
- Patentit ja tavaramerkit 10 vuotta
- Ohjelmistot 5–10 vuotta
Muut aineettomat hyödykkeet 3–10 vuotta

Liikearvo ja muu aineeton omaisuus |  |  |  |  |
|  |  | Muut | Keskeneräiset |
Milj. euroa |  | Aineettomat | aineettomat | aineettomat |
2025 | Liikearvo | oikeudet*** | hyödykkeet* | hyödykkeet** | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2025 | 35,1 | 15,3 | 30,6 | 0,7 | 81,8
Lisäykset | - | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 0,7
Yrityshankinnat | 0,3 | - | - | - | 0,3
Vähennykset | - | -5,1 | -0,0 | -0,5 | -5,6
Siirrot tase-erien välillä | - | 0,1 | - | -0,1 | -
Kurssierot | 0,1 | 0,5 | - | 0,0 | 0,6
Hankintameno 31.12.2025 | 35,6 | 10,7 | 30,8 | 0,7 | 77,8
Kertyneet poistot 1.1.2025 | - | -15,0 | -20,7 | -0,5 | -36,1
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | 5,1 | 0,0 | 0,5 | 5,6
Tilikauden poistot | - | -0,2 | -3,3 | - | -3,5
Kurssierot | - | -0,5 | - | -0,0 | -0,5
Kertyneet poistot 31.12.2025 | - | -10,5 | -24,0 | 0,0 | -34,5
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 35,1 | 0,3 | 10,0 | 0,2 | 45,7
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 35,6 | 0,2 | 6,8 | 0,7 | 43,4
2024 |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1.2024 | 35,2 | 15,5 | 30,8 | 2,4 | 83,9
Lisäykset | - | - | 0,0 | 0,2 | 0,2
Vähennykset | - | - | -0,1 | -0,0 | -0,1
Arvonalentumiset | - | - | - | -1,9 | -1,9
Siirrot tase-erien välillä | - | - | 0,0 | -0,0 | -
Kurssierot | -0,0 | -0,3 | - | -0,0 | -0,3
Hankintameno 31.12.2024 | 35,1 | 15,3 | 30,6 | 0,7 | 81,8
Kertyneet poistot 1.1.2024 | - | -15,1 | -17,2 | -0,5 | -32,7
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | - | 0,1 | - | 0,1
Tilikauden poistot | - | -0,2 | -3,6 | - | -3,8
Kurssierot | - | 0,2 | - | 0,0 | 0,3
Kertyneet poistot 31.12.2024 | - | -15,0 | -20,7 | -0,5 | -36,1
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 35,2 | 0,5 | 13,6 | 1,9 | 51,2
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 35,1 | 0,3 | 10,0 | 0,2 | 45,7

* Muut aineettomat hyödykkeet sisältävät muun muassa merkittäviä IT-ohjelmien käyttöönottoon liittyviä implementointi- ja asiantuntijatyöstä suoritettuja menoja.
** Keskeneräisiin aineettomiin hyödykkeisiin sisältyy pääasiassa ohjelmistoihin liittyviä kuluja.
*** Aineettomien oikeuksien hankintamenon vähennykset ja vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot liittyvät Svensk Dos:n myyntiin.
131 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Arvonalentumiset
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden
arvonalentumiset: Konserni arvioi jokaisena
tilinpäätöspäivänä, onko viitteitä muun kuin rahoitusvaroihin
kuuluvan omaisuuserän arvonalentumisesta. Jos viitteitä
ilmenee, arvioidaan kyseisestä omaisuuserästä kerrytettävissä
oleva rahamäärä. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on
nettomyyntihinta tai sitä korkeampi käyttöarvo, joka saadaan
diskonttaamalla hyödykkeestä odotettavissa olevien
vastaisten rahavirtojen nykyarvo.
Arvonalentumistappio kirjataan tuloslaskelmaan, jos
omaisuuserän kirjanpitoarvo on suurempi kuin kerrytettävissä
oleva rahamäärä. Arvonalentumistappio peruutetaan, jos
olosuhteissa tapahtuu muutos ja kerrytettävissä oleva
rahamäärä ylittää kirjanpitoarvon. Arvonalentumistappiota ei
peruuteta enempää kuin mikä hyödykkeen kirjanpitoarvo olisi
ilman arvonalentumistappiota.
Liikearvon kohdistaminen ja arvonalentumistestaus:
Liikearvon arvonalentumistesti tehdään vähintään
vuosittain tai useammin, mikäli on ilmennyt viitteitä sen
arvonalentumisesta. Arvonalentumistestaus tehdään
testiajankohdan liiketoimintarakenteen mukaisesti.
Arvonalentumiset kirjataan tuloslaskelman kohtaan
Poistot ja arvonalentumiset. Liikearvosta kirjattua
arvonalentumistappiota ei peruuteta.
AINEELLISTEN JA AINEETTOMIEN
KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEIDEN ARVONALENTUMINEN
Vuonna 2025 kirjattiin 4,5 miljoonan euron arvonalentuminen
liikearvosta ja 1,2 miljoonan euron arvonalentuminen muista
pitkäaikaisista varoista Ruotsin annosjakeluliiketoiminnassa, joka
myytiin 1.4.2025. Lisätietoa on esitetty liitetiedossa 10.3. Hankitut
ja myydyt liiketoiminnot. Vuonna 2024 kirjattiin 1,9 miljoonan
euron arvonalentuminen aikaisemmin keskeneräisiin aineettomiin
hyödykkeisiin aktivoituihin ERP-investointikuluihin.
LIIKEARVON ARVONALENTUMISTESTAUS
Rahavirtaa tuottavan yksikön kerrytettävissä oleva rahamäärä on
määritelty testauksessa käyttöarvolaskelman avulla. Käyttöarvo
on laskettu ennustettujen diskontattujen rahavirtojen (DCF-
malli) perusteella. Rahavirtaennusteet perustuvat nykyisen
liiketoimintarakenteen mukaisiin, johdon hyväksymiin strategisiin
suunnitelmiin, jotka kattavat kolmen vuoden ajanjakson.
Strategisten suunnitelmien tärkeimpiä oletuksia ovat arviot
markkinoiden pitkän aikavälin kokonaiskasvusta ja konsernin
liiketoimintojen markkina-asemasta ja kannattavuudesta.
Laskelmat on muunnettu euroiksi testausajankohdan kursseilla.
Keskeiset muuttujat arvonalennustestauksessa ovat liikevaihdon
kasvuprosentti, liikevoittoprosentti, ennustekauden jälkeinen
kasvutekijä ja diskonttauskorko.
Kolmen vuoden liikevaihtoennusteet pohjautuvat johdon arvioon
liikevaihdon kasvusta, ulkoisista tietolähteistä saatuihin arvioihin
markkinoiden kehityksestä, ja yhtiön toimenpiteisiin perustuvaan
myynnin kasvuun.
Laskelmissa käytetty ennustekauden jälkeinen kasvutekijä perustuu
johdon arvioihin kassavirran pitkän aikavälin kasvusta. Kasvutekijää
on arvioitu ottamalla huomioon ulkoisista tietolähteistä saatavilla
olevat maa- ja liiketoimintakohtaiset kasvuennusteet sekä
kunkin liiketoiminta-alueen ja kassavirtaa tuottavan yksikön
ominaispiirteet. Pitkän aikavälin kasvutekijänä on käytetty 2,0
% vuoden 2028 jälkeen. Laskennassa käytetty diskonttauskorko
perustuu konsernin painotettuun keskimääräiseen
pääomakustannukseen, kuhunkin toimintamaahan ja
liiketoimintaan liittyvät riskit kussakin liiketoimintasegmentissä
huomioiden. Oriola on diskonttauskorkoja määrittäessään
hankkinut määrittämiseen liittyvän tiedon ulkoisesta tietolähteestä.
LIIKEARVON ARVONALENTUMISTESTAUKSEN TULOS
Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä kirjattiin yhteensä 4,5
miljoonan euron arvonalennus Ruotsin annosjakeluliiketoiminnan
liikearvosta, joka sisältyi myytävänä oleviin omaisuuseriin.
Lisätietoa on esitetty liitetiedossa 10.3. Hankitut ja myydyt
liiketoiminnot. Vuoden viimeisellä neljänneksellä tehty liikearvon
arvonalentumistestauksen tulos osoittaa, että konsernin testattujen
rahavirtaa tuottavien yksiköiden käyttöarvo on suurempi kuin
testattujen varojen kirjanpitoarvo ja siten liikearvosta ei kirjattu
lisää arvonalentumisia vuonna 2025.
LIIKEARVO JA KÄYTETYT ENNUSTEPARAMETRIT
Liikearvo on kohdistettu kolmelle itsenäiselle rahavirtaa tuottavalle
yksikölle: annosjakelu, jakelupalvelut ja asiantuntijapalvelut. Näistä
annosjakelu ja jakelupalvelut ovat osa Distribution-segmenttiä ja
asiantuntijapalvelut osa Wholesale-segmenttiä.

| Annos- | Jakelu- | Asiantuntija- |
2025 | jakelu | palvelut | palvelut | Yhteensä
Liikearvo | 2,3 | 25,9 | 7,3 | 35,6
Diskonttauskorko |  |  |  |
ennen veroja % | 10,8 | 9,3 | 9,3 |
Ennustekauden |  |  |  |
jälkeinen kasvutekijä % | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| Annos- | Jakelu- | Asiantuntija- |
2024 | jakelu | palvelut | palvelut | Yhteensä
Liikearvo | 2,3 | 25,9 | 6,9 | 35,1
Diskonttauskorko |  |  |  |
ennen veroja % | 9,4 | 8,4 | 8,4 |
Ennustekauden |  |  |  |
jälkeinen kasvutekijä % | 2,0 | 2,0 | 2,0 |

Herkkyysanalyysi on tehty seuraaville ennusteparametreille:
diskonttauskorko, liikevoittoprosentti, ennustekauden jälkeinen
kasvutekijä ja liikevaihdon kasvu. Annosjakelu -rahavirtaa
tuottavan yksikön kerrytettävissä oleva rahamäärä olisi yhtä
suuri kuin kirjanpitoarvo mikäli diskonttauskorko ennen veroja
nousisi 0,8 prosenttiyksikköä, tai liikevoittoprosentti laskisi 0,2
prosenttiyksikköä, tai ennustekauden jälkeinen kasvutekijäprosentti
laskisi 1,0 prosenttiyksikköä , tai jos liikevaihdon kasvuprosentti
laskisi 0,9 prosenttiyksikköä. Muiden rahavirtaa tuottavien
yksiköiden osalta johdon käsityksen mukaan kohtuulliset
muutokset käytetyissä keskeisissä oletuksissa eivät johda siihen,
että omaisuuserien kirjanpitoarvo ylittäisi niistä kerrytettävissä
olevan rahamäärän.
132 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Arvioiden käyttö: Konsernissa testataan vuosittain
mahdollisen arvonalentumisen varalta ne omaisuuserät, joilla
on rajoittamaton taloudellinen vaikutusaika, sekä arvioidaan
viitteitä arvonalentumisesta käyttäen hyväksi sekä ulkoisista
lähteistä saatuja tietoja markkinoiden kehityksestä että
sisäisistä lähteistä saatuja tietoja liiketoiminnan kehityksestä
ja ennusteista. Näiden lähteiden ja tietojen analysoinnissa
ja johtopäätösten tekemisessä joudutaan käyttämään
arvioita. Arvioina käyttöarvosta testauksissa käytetään tulevia
diskontattuja rahavirtoja, jotka voidaan saada omaisuuserän
käytöllä ja sen mahdollisella myymisellä. Mikäli omaisuuserän
kirjanpitoarvo ylittää omaisuuden kerrytettävissä olevan
rahavirran tai käyvän arvon, kirjataan erotuksesta
arvonalennuskulu. Näiden laskelmien laatiminen edellyttää
arvioiden käyttämistä.
6.3. Muut pitkäaikaiset varat

|  | Muut |
| Muut | pitkä- |
Milj. euroa | osakkeet | aikaiset |
2025 | ja osuudet | varat | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 11,0 | 0,7 | 11,7
Lisäykset | 0,0 | 0,0 | 0,0
Vähennykset | - | -0,4 | -0,4
Käyvän arvon muutokset | 2,9 | - | 2,9
Kurssierot | - | -0,1 | -0,1
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 14,0 | 0,3 | 14,2
2024 |  |  |
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 13,6 | 1,9 | 15,5
Vähennykset | - | -1,3 | -1,3
Käyvän arvon muutokset | -2,6 | - | -2,6
Kurssierot | - | -0,0 | -0,0
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 11,0 | 0,7 | 11,7

Muut osakkeet ja osuudet
Muita osakkeita ja omistusosuuksia ovat Oriolan omistus
ruotsalaisessa Doktor.se -online lääkäriasemasta. Doktor.se tarjoaa
asiakkailleen henkilökohtaista sähköisen terveydenhuollon
palvelua. Doktor.se-palvelun organisaatioon kuuluu
erikoissairaanhoitajia, lääkäreitä ja psykologeja.
Doktor.se:n arvostusmenetelmä perustuu toteutuneisiin
kauppoihin. Sijoituksen käypä arvo lasketaan käyttämällä
painotettua keskikurssia viimeisen 12 kuukauden ajalta. Vuonna
2025 Doktor.se:n osakkeiden käyvän arvon muutos oli 2,9 (-2,6)
miljoonan euroa. Käyvän arvon muutos johtui korkeampaan
hintaan toteutuneista kaupoista.
Oriolan omistusosuus tilikauden lopussa oli 4,7 %. Oriolan omistus
Doktor.se:n osakkeista ei ole muuttunut vuosien 2024 ja 2025
aikana.
Sijoitus Doktor.se:hen käsitellään rahoitusvaroihin kuuluvana
eränä. Lisätietoja löytyy kohdassa 8.2. Rahoitusvarat ja -velat.
Oriola arvostaa sijoituksensa Doktor.se:ssä käypään arvoon
muiden laajan tuloksen erien kautta, koska investointi
Doktor.se:hen on strateginen investointi, joka tukee Oriolan
liiketoimintoja. Osakkeet esitetään konsernitaseessa muissa
pitkäaikaisissa varoissa. Sijoituksen mahdolliset vastaiset
käyvän arvon muutokset esitetään muissa laajan tuloksen
erissä, eikä niitä siirretä myöhemmin tulosvaikutteiseksi.
Mahdolliset osingot kirjataan osinkotuloiksi tuloslaskelmaan.
Harkintaan perustuvat ratkaisut: Johdon tulee jokaisena
tilinpäätöspäivänä arvioida, onko käypään arvoon muiden
laajan tuloksen erien kautta arvostettujen osakkeiden
käyvässä arvossa tapahtunut muutoksia. Doktor.se:n
osakkeiden arvostusmenetelmä perustuu toteutuneisiin
kauppoihin.
133 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
7. Vuokrasopimukset
- Oriolalla on oikeus ohjata omaisuuserän käyttötapaa ja
käyttötarkoitusta.
Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan alun perin arvoon,
joka koostuu:
- Vuokrasopimusvelan alkuperäisestä arvosta
- Alkamisajankohtaan mennessä maksetuista vuokrista
- Oriolan maksamista alkuvaiheen välittömistä menoista
- Arvioiduista ennallistamismenoista, jotka Oriola
joutuu maksamaan käyttöoikeusomaisuushyödykkeen
purkamisesta ja siirtämisestä tai käyttöoikeusomaisuuserän
sijaintipaikan saattamisesta alkuperäiseen tilaan.
Vuokrasopimusvelka arvostetaan alun perin tulevien
vuokrien nykyarvoon. Vuokrat, jotka sisältyvät
vuokrasopimusvelan laskentaan, sisältävät seuraavat erät:
- Kiinteät maksut, sisältäen tosiasiallisesti kiinteät maksut.
- Muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai
hintatasosta. Määritetään alkamisajankohdan indeksin tai
hintatason perusteella.
- Odotettavissa olevat maksut jäännösarvotakuun
perusteella.
- Osto-option toteutus hinta, mikäli on kohtuullisen
varmaa, että Oriola käyttää option.
- Sanktiot sopimuksen päättämisestä, mikäli sopimuksen
päättäminen on otettu huomioon vuokra-ajassa.
Vuokrasopimusvelan laskentaan sisältyviin vuokriin eivät
sisälly myynnistä tai käytöstä riippuvia muuttuvia osia.
Muuttuvat vuokrat, joita ei oteta huomioon vuokra-
sopimusvelan laskennassa, kirjataan kuluksi vuokra-aikana.
Vuokrat diskontataan käyttäen vuokrasopimuksen
sisäistä korkoa, tai mikäli sisäinen korko ei ole helposti
määriteltävissä, lisäluoton korkoa. Lisäluoton korko
kuvastaa korkoa, jota vuokralleottaja maksaisi lainatessaan
vuokrasopimuksen syntymisajankohtana omaisuuserän
hankkimiseen tarvittavat varat samaksi ajaksi vastaavanlaisin
vakuuksin vastaavanlaisessa taloudellisessa ympäristössä.
Oriolalla lisäluoton korko määritellään yhden, kolmen,
viiden ja kymmenen vuoden vuokra-ajoille. Lisäluoton koron
komponentit ovat:
- Riskitön korko, joka kuvastaa eri valtioita ja valuuttoja:
SEK ja EUR vaihtokurssit yhdelle ja kolmelle vuodelle ja
Suomen ja Ruotsin valtion joukkovelkakirjalainojen korko
viidelle ja kymmenelle vuodelle.
- Oriolan sisäinen luottoluokitus emoyhtiölle
yhtiökohtaisena marginaalina. Koska konsernin
rahoitustoiminnot on keskitetty emoyhtiöön ja konsernin
rahoitus hoidetaan keskitetysti emoyhtiön kautta,
jolloin emoyhtiö takaa kaikki vuokrat vuokralleantajille,
vuokrasopimusten hinnoittelussa emoyhtiön
luottokelpoisuus painaa huomattavasti enemmän kuin
tytäryhtiöiden.
- Lisäluoton korko päivitetään kuukausittain.
Vuokra-aika koostuu:
- Ajanjaksosta, jona sopimus ei ole purettavissa.
- Jatko-option kattamista ajanjaksoista, mikäli on
kohtuullisen varmaa, että Oriola käyttää option.
- Päättämisoption kattamista ajanjaksoista, mikäli on
kohtuullisen varmaa, että Oriola ei käytä optiota.
Lyhytaikaisia vuokrasopimuksia koskevaa helpotusta
sovelletaan kiinteistö- ja toimitilavuokrasopimuksiin ja
arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevaa helpotusta
sovelletaan ICT-laitteiden ja muiden koneiden ja
kaluston vuokrasopimuksiin. Lyhytaikaisten kiinteistö- ja
toimitilavuokrasopimusten ja arvoltaan vähäisten ICT-laiteiden
ja muiden koneiden ja kaluston vuokrasopimusten osalta
Vuokrasopimukset: Konsernilla on vuokrasopimuksia,
jotka liittyvät kiinteistöihin ja toimitiloihin, ICT-laitteisiin,
ajoneuvoihin ja muihin koneisiin ja kalustoon.
Konsernin kiinteistö- ja toimitilavuokrasopimukset koostuvat
toimistojen ja varastotilojen vuokrasopimuksista. Näiden
vuokrasopimusten vuokra-aika on kahdesta kuuteen
vuotta. Sopimusten vuokra perustuu suurimmassa osassa
sopimuksia kuluttajahintaindeksiin, ja se tarkistetaan yleensä
vuosittain.
Konsernin ajoneuvovuokrasopimukset koostuvat pääasiassa
työsuhdeautoista sekä trukeista, joita käytetään varastoissa.
Työsuhdeautojen vuokra-aika on yleensä kolme vuotta ja
trukkien viisi tai kuusi vuotta.
Konserni vuokraa ICT laitteita, kuten palvelimia, tulostimia
ja kannettavia tietokoneita. ICT-laitteiden vuokra-aika on
yleensä kolmesta viiteen vuotta.
Muiden koneiden ja kaluston vuokrasopimukset koostuvat
jätepuristimista ja annosjakelulaitteista, säiliöistä,
toimistokalusteista ja muista koneista ja kalustosta, kuten
esimerkiksi frankeerauskoneista ja kahviautomaateista.
Sopimuksen alussa arvioidaan sisältääkö järjestely
vuokrasopimuksen. Sopimus sisältää vuokrasopimuksen,
mikäli se antaa oikeuden käyttää yksilöityä omaisuuserää
tietyn ajan vastiketta vastaan. Jotta pystytään arvioimaan,
antaako sopimus oikeuden käyttää yksilöityä omaisuuserää,
on arvioitava, toteutuvatko seuraavat ehdot:
- Sopimus sisältää yksilöidyn omaisuuserän
- Oriolalla on oikeus saada omaisuuserän käytöstä sen
käyttöaikana saatava hyöty kaikilta olennaisilta osin
134 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
käyttöoikeusomaisuuserää ja vuokrasopimusvelkaa ei kirjata.
Näihin sopimuksiin liittyvät vuokrat kirjataan kuluksi vuokra-
ajalle. Hyödyke katsotaan arvoltaan vähäiseksi, mikäli sen arvo
uutena on alle 5 000 euroa tai alle 50 000 Ruotsin kruunua.
Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan myöhemmillä
kausilla poistoilla ja arvonalentumisilla vähennettyyn
alkuperäiseen hankintamenoon, ja sitä oikaistaan
mahdollisilla vuokrasopimusvelan uudelleenarvioinneilla.
Poistot lasketaan tasapoistoina vuokrakauden alusta vuokra-
ajan loppuun tai taloudellisen vaikutusajan loppuun, mikäli
se on vuokra-ajan loppua aikaisemmin. Arvioitu taloudellinen
vaikutusaika määritetään samoin perustein kuin aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden taloudelliset vaikutusajat.
Vuokrasopimusvelka arvostetaan jaksotettuun
hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron menetelmää.
Se arvostetaan uudelleen, kun tulevat vuokrat muuttuvat
johtuen indeksin tai hintatason muutoksesta, jos tapahtuu
muutos Oriolan arviossa jäännösarvotakuiden perusteella
odotettavissa olevissa maksuissa tai jos Oriola muuttaa
arviotaan siitä, tullaanko osto-, jatko- tai terminointioptiota
käyttämään. Kun vuokrasopimusvelka arvostetaan uudelleen,
vastaava oikaisu tehdään käyttöoikeusomaisuuserän
kirjanpitoarvoon, tai se kirjataan tuloslaskelmaan, mikäli
käyttöoikeusomaisuuserän arvo on laskenut nollaan.
Käyttöoikeusomaisuuserä esitetään taseessa aineellisissa
käyttöomaisuushyödykkeissä ja vuokrasopimusvelat
korollisissa veloissa. Vuokrasopimusvelat, jotka erääntyvät
yli 12 kuukauden kuluttua, esitetään pitkäaikaisissa
korollisissa veloissa ja vuokrasopimusvelat, jotka erääntyvät
tilinpäätöspäivästä seuraavan 12 kuukauden kuluessa,
esitetään lyhytaikaisissa korollisissa veloissa.
Poistot käyttöoikeusomaisuuseristä esitetään tuloslaskelman
rivillä Poistot ja arvonalentumiset. Vuokrasopimusvelkoihin
liittyvät korkokulut sisältyvät tuloslaskelman riville
Rahoitustuotot ja – kulut. Vähäarvoisiin omaisuuseriin ja
lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät vuokrat esitetään
tuloslaskelman rivillä Liiketoiminnan muut kulut.
Rahavirtalaskelmalla vuokrasopimusvelan
lyhennykset esitetään rahoituksen nettorahavirrassa.
Vuokrasopimusvelkoihin liittyvät koronmaksut, vähäarvoisiin
omaisuuseriin ja lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät
vuokranmaksut sekä muuttuvat vuokrat, joita ei ole otettu
huomioon vuokrasopimusvelan laskennassa, esitetään
liiketoiminnan nettorahavirrassa.
Arvioiden käyttö: Konsernin merkittävimmät
vuokrasopimukset liittyvät toimisto- ja varastotiloihin, joiden
vuokra-ajan pituutta määritettäessä johto on huomioinut
tilojen sijaintipaikan, tärkeyden konsernin toimintojen
kannalta sekä vaihtoehtoisten tilojen saatavuuden.
Toistaiseksi voimassa oleville vuokrasopimuksille
arvioidaan todennäköinen vuokra-aika perustuen
liiketoimintasuunnitelmiin, ottaen huomioon sopimuksen
päättämisestä aiheutuvat kustannukset. Jatko-optiot (tai
päättämisoption jälkeiset ajanjaksot) otetaan mukaan
vuokra-aikaan, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokra-aikaa
jatketaan (tai vuokra-aikaa ei päätetä).
7.1. Vuokrasopimukset taseessa
Konserni on kirjannut seuraavat vuokrasopimuksiin liittyvät erät
taseeseen:

Käyttöoikeusomaisuuserät |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Kiinteistöt ja toimitilat | 9,9 | 10,8
Ajoneuvot | 1,4 | 1,2
Muut koneet ja kalusto | 0,1 | 0,1
Yhteensä | 11,4 | 12,0
Vuokrasopimusvelat |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Lyhytaikaiset | 3,5 | 2,7
Pitkäaikaiset | 8,3 | 9,7
Yhteensä | 11,9 | 12,3

Lisäykset käyttöoikeusomaisuuseriin vuonna 2025 olivat yhteensä
2,4 (7,0) miljoonaa euroa. Vuonna 2024 uusittiin varastotilojen
vuokrasopimus Mölnlyckessä Ruotsissa ja allekirjoitettiin
annosjakeluliiketoiminnan uuden liiketilan vuokrasopimus
Helsingissä Suomessa.
7.2. Vuokrasopimukset tuloslaskelmassa
Konserni on kirjannut seuraavat vuokrasopimuksiin liittyvät erät
tuloslaskelmaan:

Milj. euroa | 2025 | 2024
Poistot käyttöoikeusomaisuuserät |  |
Kiinteistöt ja toimitilat | -2,8 | -2,3
ICT-laitteet | - | -0,0
Ajoneuvot | -0,7 | -0,6
Muut koneet ja kalusto | -0,0 | -0,0
Poistot yhteensä | -3,5 | -3,0
Korkokulut (sisältyvät rahoituskuluihin) | -0,4 | -0,3
Kulut lyhytaikaisista vuokrasopimuksista |  |
(sisältyvät muihin liiketoiminnan kuluihin) | -0,1 | -0,1
Kulut arvoltaan vähäisten omaisuuserien |  |
vuokrasopimuksista (sisältyvät muihin |  |
liiketoiminnan kuluihin) | -0,2 | -0,2
Tuotot vuokrasopimusten muutoksista |  |
(sisältyvät muihin liiketoiminnan tuottoihin) | 0,0 | 0,0

Vuokrasopimuksiin liittyvä maksut rahavirrassa vuonna 2025 olivat
yhteensä 4,1 (3,7) miljoonaa euroa.
135 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
8. Rahoitusrakenne
8.1. Rahoitustuotot ja -kulut
Rahoitustuotot ja -kulut:
Korkotuotot ja -kulut kirjataan ajan kulumisen perusteella
käyttäen efektiivisen koron menetelmää.
Vuoden 2025 keskimääräinen rahoituskorko ilman
vuokrasopimusvelkoja oli 2,84 % (3,01 %).

Rahoitustuotot ja -kulut |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Rahoitustuotot |  |
Korkotuotot jaksotettuun hankintamenoon |  |
kirjattavista rahoitusvaroista | 0,9 | 1,6
Korkotuotot käypään arvoon kirjattavista |  |
rahoitusvaroista ja -veloista | - | 0,1
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien |  |
rahoitusvarojen ja -velkojen arvonmuutokset, netto | 0,6 | -
Valuuttakurssivoitot jaksotettuun hankintamenoon |  |
kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista, netto | - | 1,3
Yhteensä | 1,5 | 3,0
Rahoituskulut |  |
Korkokulut käypään arvoon kirjattavista |  |
rahoitusvaroista ja -veloista | 0,2 | -
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon |  |
kirjattavista rahoitusveloista | 2,6 | 4,0
Korkokulut vuokrasopimusveloista | 0,4 | 0,3
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien |  |
rahoitusvarojen ja -velkojen arvonmuutokset, netto | - | 1,7
Valuuttakurssitappiot jaksotettuun hankintamenoon |  |
kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista, netto | 0,8 | -
Muut rahoituskulut | 4,2 | 4,4
Yhteensä | 8,1 | 10,4
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -6,6 | -7,3

Muut rahoituskulut liittyvät pääasiassa myyntisaamisten myyntiin
Ruotsissa.
8.2. Rahoitusvarat ja -velat
Luokittelu ja kirjaaminen: Rahoitusvarat ja -velat
kirjataan käypään arvoon selvityspäivänä lukuun ottamatta
johdannaisia, jotka kirjataan kaupantekopäivänä taseeseen.
Konsernin rahoitusvarat ja -velat koostuvat rahavaroista,
lainasaamisista ja muista rahoitusvaroista, myyntisaamisista,
ostoveloista sekä lainoista ja johdannaisista.
Rahoitusvarat ja -velat on luokiteltu seuraaviin
arvostusryhmiin:
- Käypä arvo tulosvaikutteisesti
- Käypä arvo muiden laajan tuloksen erien kautta
- Jaksotettu hankintameno
Rahoitusvarojen luokittelu eri arvostusryhmiin perustuu
siihen liiketoimintamalliin, jolla rahoitusvaroja hallinnoidaan
sekä sopimukseen perustuvien rahavirtojen luonteeseen.
Rahoitusvelkojen luokittelu eri arvostusryhmiin perustuu
siihen tarkoitukseen, mitä varten rahoitusvelat on alun perin
hankittu. Luokittelu tapahtuu rahoitusvaroihin kuuluvan
erän tai -rahoitusvelan alkuperäisen hankinnan yhteydessä.
Rahoitusvarojen taseesta pois kirjaaminen tapahtuu silloin,
kun konserni on menettänyt sopimusperusteisen oikeuden
rahavirtoihin tai kun se on siirtänyt olennaisilta osin riskit ja
tuotot konsernin ulkopuolelle. Rahoitusvelat kirjataan pois
taseesta, kun sopimuksessa yksilöity velvoite on täytetty tai
kumottu tai sen voimassaolo on lakannut.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat
rahoitusvarat: Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi
rahoitusvaroiksi luokitellaan rahamarkkinasijoitukset,
myytävänä olevat myyntisaamiset sekä johdannaissopimukset,
joihin ei sovelleta suojauslaskentaa. Ryhmään kuuluvat
varat ovat lyhytaikaisia, joiden maturiteetti on alle vuoden,
ja ne arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöspäivän
markkinahinnalla. Käyvän arvon muutoksista johtuvat sekä
realisoitumattomat että realisoituneet voitot ja tappiot
kirjataan konsernin laajaan tuloslaskelmaan sille tilikaudelle,
jonka aikana ne ovat syntyneet .
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat:
Rahavarat koostuvat käteisvaroista ja pankkitileillä olevista
varoista. Rahavaroihin luokitelluilla erillä on enintään
kolmen kuukauden maturiteetti hankinta-ajankohdasta
lukien. Käytössä olevat luottolimiitit sisältyvät lyhytaikaisiin
korollisiin velkoihin.
Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun
hankintamenoon. Saamiset kuuluvat lyhytaikaisiin
rahoitusvaroihin, ellei niiden eräpäivä ole yli 12
kuukautta tilinpäätöspäivän jälkeen. Tähän ryhmään
kuuluvat myynti- ja muut saamiset lukuun ottamatta
myytävänä olevia myyntisaamisia, jotka arvostetaan
käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Myyntisaamiset
kirjataan alkuperäisen arvon mukaisesti. Myyntisaamisista
tehdään arvonalentumiskirjaus, kun on olemassa
perusteltu syy olettaa, ettei konserni tule saamaan kaikkia
saataviaan alkuperäisin ehdoin. Velallisen merkittävät
taloudelliset vaikeudet, konkurssin todennäköisyys,
maksujen laiminlyönti tai maksusuorituksen
olennainen viivästyminen ovat perusteltuja syitä
myyntisaamisten arvonalentumiskirjaukselle. Konserni
soveltaa myyntisaamisten arvonalentumisten
määrittämiseen yksinkertaistettua odotettavissa oleviin
luottotappioihin perustuvaa mallia. Arvonalentumiset
kirjataan konsernin laajaan tuloslaskelmaan kuluksi.
Ei-palautumisoikeudellisesti myytyihin myyntisaamisiin
liittyvä luottoriski ja sopimusperusteiset oikeudet saamisiin
siirtyvät myyntihetkellä pois konsernilta ja järjestelyyn
liittyvät kulut kirjataan rahoituskuluihin. Tietoja konsernin
136 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
liiketoimintaan liittyvistä luottoriskeistä ja markkinariskeistä
sekä myyntisaamisten luottotappioista sisältyy liitetietoon
8.3. Rahoitusriskien hallinta.
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta
kirjattavat rahoitusvarat: Oriola Oyj on investoinut vuosina
2018 ja 2020 yhteensä 14,2 miljoonaa euroa ruotsalaiseen
Doktor.se online-lääkäriasemaan. Vuonna 2021 Oriola myi
noin 50 % omistamistaan Doktor.se:n osakkeista yhteensä
33,9 miljoonalla eurolla. Sijoitus käsitellään rahoitusvaroihin
kuuluvana eränä. Oriola arvostaa omistuksensa Doktor.
se:ssä käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien
kautta. Sijoitus Doktor.se on strateginen investointi, joka
tukee Oriolan liiketoimintaa. Osakkeiden hankintahinta
on kirjattu konsernitaseen muihin pitkäaikaisiin varoihin.
Mahdolliset muutokset osakkeiden käyvässä arvossa
kirjataan muihin laajan tuloksen eriin ja niitä ei milloinkaan
siirretä tulosvaikutteisiksi. Osakkeiden arvostusmenetelmä
perustuu toteutuneisiin osakekauppoihin. Sijoituksen
käypä arvo lasketaan käyttämällä painotettua keskikurssia
viimeisen 12 kuukauden ajalta. Mahdolliset osingot
kirjataan tulosvaikutteisesti osinkotuottoihin. Lisätietoa
sijoituksesta Doktor.se:hen on esitetty liitetiedossa 6.3.
Muut pitkäaikaiset varat.
Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat
rahoitusvelat: Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat
rahoitusvelat kirjataan konsernitaseeseen hankintahetkellä
saatujen nettovarojen arvoon. Transaktiomenot sisällytetään
rahoitusvelkojen alkuperäiseen kirjanpitoarvoon.
Myöhemmin nämä rahoitusvelat arvostetaan efektiivisen
koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoon.
Korkokulut kirjataan tuloslaskelmaan efektiivisen koron
menetelmää käyttäen. Tilinpäätöshetkestä seuraavan 12
kuukauden kuluessa erääntyvät rahoitusvelat, sisältäen
käytössä olevat pankkitililimiitit, käsitellään lyhytaikaisina
korollisina velkoina ja tämän jälkeen erääntyvät
pitkäaikaisina korollisina velkoina.
Saadut ennakot apteekeilta koostuvat apteekkien yhtiölle
suorittamista ennakkomaksuista tulevista tavaratoimituksista
ja ne esitetään lyhytaikaisissa korollisissa veloissa.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat
rahoitusvelat: Konsernin käypään arvoon tulosvaikutteisesti

Rahoitusvarat ja -velat luokittain |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 2025 |  |  | 2024 |
Milj. euroa | Liitetieto | Käypä arvo | Tasearvo | Hierarkia | Käypä arvo | Tasearvo | Hierarkia
Johdannaissopimukset - suojauslaskennassa | 8.3 | 0,3 | 0,3 | Taso 2 | 0,8 | 0,8 | Taso 2
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat |  |  |  |  |  |  |
rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat |  |  |  |  |  |  |
johdannaissopimukset | 8.3. | 0,4 | 0,4 | Taso 2 | 0,5 | 0,5 | Taso 2
Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien |  |  |  |  |  |  |
kautta kirjattavat muut sijoitukset | 6.3. | 14,0 | 14,0 | Taso 2 | 11,0 | 11,0 | Taso 3
Myytävänä olevat myyntisaamiset | 5.1. | 20,0 | 20,0 | Taso 2 | 13,1 | 13,1 | Taso 2
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat |  |  |  |  |  |  |
rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |
Rahavarat |  | 152,2 | 152,2 | Taso 2 | 113,5 | 113,5 | Taso 2
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 5.1. | 294,3 | 294,3 | Taso 2 | 236,7 | 236,7 | Taso 2
Rahoitusvarat yhteensä |  | 481,2 | 481,2 | Taso 2 | 375,6 | 375,6 |
Johdannaissopimukset - suojauslaskennassa | 8.3. | 0,4 | 0,4 | Taso 2 | 0,5 | 0,5 | Taso 2
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat |  |  |  |  |  |  |
rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat |  |  |  |  |  |  |
johdannaissopimukset | 8.3. | 0,1 | 0,1 | Taso 2 | 0,0 | 0,0 | Taso 2
Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut |  |  |  |  |  |  |
rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset velat |  | 38,3 | 38,3 | Taso 2 | 39,7 | 39,7 | Taso 2
Lyhytaikaiset korolliset velat |  | 31,7 | 31,7 | Taso 2 | 36,4 | 36,4 | Taso 2
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset velat | 5.3. | 740,8 | 740,8 | Taso 2 | 643,6 | 643,6 | Taso 2
Rahoitusvelat yhteensä |  | 811,3 | 811,3 |  | 720,2 | 720,2 |

Taso 1: Identtiset omaisuuserien tai velkojen noteeratut hinnat toimivilla markkinoilla.
Taso 2: Muut syöttötiedot kuin tasoon 1 sisältyvät noteeratut hinnat, jotka kyseiselle omaisuuserälle tai velalle on todettavissa
joko suoraan (ts. hintana) tai epäsuorasti (ts. hinnoista johdettuna).
Taso 3: Omaisuuserää tai velkaa koskevat syöttötiedot, jotka eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (ei todettavissa olevat syöttötiedot).
kirjattavat rahoitusvelat koostuvat johdannaissopimuksista,
joihin ei sovelleta suojauslaskentaa. Lisätietoja
johdannaissopimusten käsittelystä löytyy liitetiedosta 8.3.
Rahoitusriskien hallinta.
137 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Täsmäytyslaskelma tason 3 mukaan käypään arvoon arvostetuista
rahoitusvaroista

Milj. euroa | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. | 11,0 | 13,6
Osakkeiden hankinta | 0,0 | -
Käyvän arvon muutos | 2,9 | -2,6
Kirjanpitoarvo 31.12. | 14,0 | 11,0

Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta kirjattavat
rahoitusvarat (taso 3) koostuvat sijoituksesta ruotsalaiseen Doktor.
se-online-lääkäriasemaan. Vuonna 2025 kirjattiin sijoitukseen 2,9
(-2,6) miljoonan euron käyvän arvon korotus perustuen toteutu-
neisiin kauppoihin. Lisätietoja sijoituksesta Doktor.se:hen ja sen
arvostuksesta löytyy liitetiedosta 6.3. Muut pitkäaikaiset varat.

Korolliset nettovelat |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Lainat rahoituslaitoksilta | 30,0 | 30,0
Vuokrasopimusvelat | 8,3 | 9,7
Pitkäaikaiset korolliset velat | 38,3 | 39,7
Lainat rahoituslaitoksilta | - | 1,0
Yritystodistuslainat | 19,9 | 24,8
Saadut ennakot apteekeilta | 8,3 | 7,9
Vuokrasopimusvelat | 3,5 | 2,7
Lyhytaikaiset korolliset velat | 31,7 | 36,4
Korolliset velat yhteensä | 70,1 | 76,1
Rahavarat | 152,2 | 113,5
Korolliset nettovelat | -82,1 | -37,4

Korolliset velat

Pitkäaikaiset |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Lainat rahoituslaitoksilta | 30,0 | 30,0
Vuokrasopimusvelat | 8,3 | 9,7
Yhteensä | 38,3 | 39,7
Lyhytaikaiset |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Lainat rahoituslaitoksilta | - | 1,0
Yritystodistuslainat | 19,9 | 24,8
Saadut ennakot apteekeilta | 8,3 | 7,9
Vuokrasopimusvelat | 3,5 | 2,7
Yhteensä | 31,7 | 36,4
Korolliset velat valuutoittain |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
EUR | 60,9 | 66,8
SEK | 9,2 | 9,3
Yhteensä | 70,1 | 76,1

Konsernin korolliset velat laskivat 6,0 miljoonaa euroa tilikauden
2025 aikana. Lainoja rahoituslaitoksilta maksettiin takaisin 1,0
miljoonaa euroa ja liikkeelle laskettuihin yritystodistuksiin liittyviä
velkoja vähennettiin 4,9 miljoonalla eurolla.
138 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti

Korollisten nettovelkojen muutos |  |  |  |  |  |
Milj. euroa | Lainat rahoitus- | Yritys- | Saadut ennakot | Vuokra- |  |
2025 | laitoksilta | todistukset | apteekeilta | sopimusvelat | Rahavarat | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | -31,0 | -24,8 | -7,9 | -12,3 | 113,5 | 37,4
Nettovelan muutokset erissä, joihin liittyy |  |  |  |  |  |
maksutapahtuma: |  |  |  |  |  |
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | 1,0 | - | - | - | - | 1,0
Vuokrasopimusvelkojen lyhennykset | - | - | - | 3,3 | - | 3,3
Muiden lyhytaikaisten velkojen muutos | - | 4,9 | -0,4 | - | - | 4,5
Rahavarojen muutos | - | - |  | - | 38,7 | 38,7
Rahavirrat yhteensä | 1,0 | 4,9 | -0,4 | 3,3 | 38,7 | 47,6
Nettovelan muutokset erissä, joihin ei liity |  |  |  |  |  |
maksutapahtumaa: |  |  |  |  |  |
Vuokrasopimusvelkojen muutokset | - | - | - | -2,3 | - | -2,3
Muuntoerot | - | - | - | -0,5 | -0,0 | -0,5
Muutokset yhteensä | - | - | - | -2,8 | -0,0 | -2,8
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | -30,0 | -19,9 | -8,3 | -11,9 | 152,2 | 82,1
Milj. euroa | Lainat rahoitus- | Yritys- | Saadut ennakot | Vuokra- |  |
2024 | laitoksilta | todistukset | apteekeilta | sopimusvelat | Rahavarat | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | -59,1 | -39,3 | -10,4 | -8,9 | 138,4 | 20,6
Nettovelan muutokset erissä, joihin liittyy |  |  |  |  |  |
maksutapahtuma: |  |  |  |  |  |
Pitkäaikaisten lainojen nostot | -30,0 |  |  |  |  | -30,0
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut | 1,0 | - | - | - | - | 1,0
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | 56,9 |  |  |  |  | 56,9
Vuokrasopimusvelkojen lyhennykset | - | - | - | 3,1 | - | 3,1
Muiden lyhytaikaisten velkojen muutos | - | 14,5 | 2,4 | - | - | 17,0
Rahavarojen muutos | - | - | - | - | -24,9 | -24,9
Rahavirrat yhteensä | 27,9 | 14,5 | 2,4 | 3,1 | -24,9 | 23,1
Nettovelan muutokset erissä, joihin ei liity |  |  |  |  |  |
maksutapahtumaa: |  |  |  |  |  |
Vuokrasopimusvelkojen muutokset | - | - | - | -6,8 | - | -6,8
Muuntoerot | 0,3 | - | - | 0,2 | -0,0 | 0,5
Muutokset yhteensä | 0,3 | - | - | -6,6 | -0,0 | -6,3
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | -31,0 | -24,8 | -7,9 | -12,3 | 113,5 | 37,4

139 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
8.3. Rahoitusriskien hallinta
Oriola-konsernin liiketoimintaan liittyviä rahoitusriskejä
hallitaan Oriola Oyj:n hallituksen vahvistaman rahoituspolitiikan
mukaisesti. Oriola-konsernin keskitetty rahoitustoiminto vastaa
rahoituspolitiikan toteuttamisesta, seurannasta ja raportoinnista.
Oriola-konsernin rahoitustoiminnon päätehtäviä ovat rahoituksen
riittävyyden ja likviditeetin turvaaminen sekä valuutta- ja
korkoriskin tehokas hallinta.
Rahoitusriskien hallinnan tavoitteena on suojautua
rahoitusmarkkinoilla tapahtuvilta epäsuotuisilta heilahteluilta
sekä minimoida valuutta-, korko-, jälleenrahoitus- ja
likviditeettiriskin vaikutus konsernin kassaan, tulokseen ja
omaan pääomaan. Rahoitusriskien suojaamisessa käytettävät
instrumentit on määritelty rahoituspolitiikassa.
Valuuttariski: Oriola-konsernin merkittävimmät maakohtaiset
toimintavaluutat ovat euro (EUR) ja Ruotsin kruunu (SEK).
Merkittävä osa ostoista ja myynneistä tehdään tytäryhtiöiden
raportointivaluutoissa, mikä oleellisesti vähentää valuuttariskiä.
Oriola-konsernin sisäiset lainat ja talletukset ovat konsernin
rahoituspolitiikan mukaisesti tytäryhtiöiden paikallisessa
valuutassa.
Transaktioriski: Transaktioriskiä syntyy liiketoimintayksiköiden
kaupallisista ja rahoitukseen liittyvistä tapahtumista ja
maksuista, jotka ovat muussa valuutassa kuin yksikön
raportointivaluutassa. Oriolan liiketoiminnoissa transaktioriski
on vähäinen johtuen liiketoimintojen luonteesta. Oriolan
sisäiset lainat ja talletukset ovat rahoituspolitiikan mukaisesti
toteutettu tytäryhtiöiden paikallisessa valuutassa, pääosin
Ruotsin kruunuissa. Rahoituspolitiikan mukaan tase-eristä
muodostuva tulosvaikutteinen valuuttariski pyritään suojaamaan
täysimääräisesti johdannaissopimuksilla. Tilinpäätöshetkellä
Ruotsin kruunumääräinen avoin transaktiopositio oli 0,3 (0,1)
miljoonaa euroa.
Translaatioriski: Oriolan merkittävin translaatioriski on Ruotsin
kruunussa. Oriolalle syntyy translaatioriskiä Ruotsin tytäryhtiöihin
tehdyistä pääomasijoituksista ja tytäryhtiöiden taseessa olevasta
valuuttamääräisestä liikearvosta. Oriola ei ole suojannut
omiin pääomiin liittyviä translaatioriskejä tilinpäätöshetkellä.
Tilinpäätöshetkellä Ruotsin kruunumääräinen translaatiopositio
oli 3,9 (28,4) miljoonaa euroa. Translaatioriskin herkkyys:
Ruotsin kruunun kurssin kymmenen prosentin heikentymisen/
vahvistumisen vaikutus konsernin omaan pääomaan olisi -/+0,4
(-/+2,6) miljoonaa euroa.
Maksuvalmiusriski: Maksuvalmiusriskin hallinnan tavoitteena
on riittävien likvidien varojen ja limiittien ylläpitäminen siten, että
Oriola suoriutuu kaikista taloudellisista velvoitteistaan. Konsernin
maksuvalmiuden hallinta perustuu rullaavaan 12 kuukauden
kassavirtaennusteeseen sekä viikoittain laadittavaan rullaavaan
neljän viikon kassavirtaennusteeseen. Oriola on hajauttanut
jälleenrahoitusriskinsä useille eri vastapuolille ja useaan
rahoituslähteeseen.
Oriola allekirjoitti kesäkuussa 2025 vakuudettoman 70
miljoonan euron sitovan valmiusluottolimiittisopimuksen.
Luottolimiitin sopimusaika on kolme vuotta ja siihen sisältyy
kaksi yhden vuoden jatko-optiota edellyttäen lainanantajien
hyväksyntää. Valmiusluottolimiitti erääntyy kesäkuussa 2028.
Valmiusluoton marginaali on sidottu Oriolan taloudellisiin
tunnuslukukovenantteihin. Oriolan sitova 70,0 miljoonan euron
pitkäaikainen luottolimiitti sekä lyhytaikaiset ei-sitovat 40,0
(40,0) miljoonan euron pankkitililimiitit eivät olleet käytössä
tilinpäätöshetkellä. Lisäksi Oriolalla on 200 (200) miljoonan
euron suuruinen yritystodistusohjelma. Yritystodistuksia oli
tilinpäätöshetkellä emittoituna 19,9 (24,8) miljoonaa euroa.
Myyntisaamisten määrä tilinpäätöshetkellä oli 311,7 (247,1)
miljoonaa euroa, ja ne muodostavat keskeisen osan konsernin
lyhyen aikavälin käyttöpääomasta. Lääkejakeluliiketoiminnan
rakenteesta johtuen myyntisaamisten kiertoaika on lyhyt ja
niihin liittyvä rahavirta on ennustettavaa, minkä johdosta ne
tukevat olennaisesti konsernin kykyä kattaa lyhyen aikavälin
maksuvelvoitteet ja pienentävät ulkoisen rahoituksen tarvetta.
Rahoitusvarojen ja -velkojen maturiteettijakauma on esitetty
seuraavalla sivulla. Konsernin rahavarat 31.12.2025 olivat 152,2
(113,5) miljoonaa euroa.
Oriolan rahoitussopimukset sisältävät taloudellisia kovenantteja,
joista nettovelan ja käyttökatteen suhde on enintään 3,5 ja
nettovelkaantumisaste enintään 100 %. IFRS 16 Vuokrasopimukset
-standardia ei sovelleta nettovelan määrittämisessä eikä
käyttökatteen laskennassa rahoituskovenanttien osalta. Tilikauden
lopussa kovenanttiehdot täyttyivät.
Oriolan nettokäyttöpääoma oli tilinpäätöshetkellä -225,5 (-202,8)
miljoonaa euroa. Oriolan nettokäyttöpääoma oli tilinpäätöshetkellä
negatiivinen johtuen päämies- ja asiakassopimuksissa määritetyistä
maksuajoista sekä käytössä olevista ei-palautumisoikeudellisten
myyntisaamisten myyntiohjelmista Ruotsin tukkukaupassa.
Konsernin päämies- ja asiakassopimukset pohjautuvat pitkäaikaisiin
ja vakiintuneisiin sopimuksiin eikä niiden ehdoissa odoteta
tapahtuvan merkittäviä muutoksia vuonna 2026.
Oriolalla on toistaiseksi voimassa olevia puitesopimuksia, joiden
mukaan yhtiöllä on oikeus myydä Ruotsin tukkukauppaan liittyviä
myyntisaamisia rahoituslaitoksille ilman palautumisoikeutta.
Myyntisaamisia oli myyty tilinpäätöshetkellä 121,9 (94,1) miljoonaa
euroa. Myyntisaatavien myyntisopimusten laajuudessa ei odoteta
tapahtuvan merkittäviä muutoksia vuonna 2026.
Korkoriski: Korkoriski muodostuu markkinakorkojen vaihtelusta
aiheutuvasta vaihtuvakorkoisten lainojen koronmuutoksista
sekä rahoitusinstrumenttien arvon muutoksista (hintariski).
Korkoriskin hallinnan tavoitteena on minimoida markkinakorkojen
muutosten vaikutusta tuloslaskelmaan. Korkoriskiä arvioidaan
herkkyysanalyysin ja korkoduraation avulla.
140 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Oriolan korkoriski tilinpäätöshetkellä muodostuu 152,2
(113,5) miljoonan euron rahavaroista, 70,1 (76,1) miljoonan
euron korollisista veloista ja 121,9 (94,1) miljoonan euron ei-
palautumisoikeudellisten saamisten myynnistä Ruotsissa. Korolliset
velat vuoden 2025 lopussa sisältävät 11,9 (12,3) miljoonaa euroa
vuokrasopimusvelkoja. Korkoriskistä oli tilinpäätöshetkellä suojattu
85,3 (82,4) miljoonaa euroa, mikä kattaa 39,1 % (48,9 %) ei-
palautumisoikeudellisten saamisten kokonaismyynnistä. Keskikorko
ilman vuokrasopimusvelkoja sisältäen ei-palautumisoikeudellisen
saamisten myynnin ja korkojohdannaiset oli 2,84 % (3,01 %) ja
korkoduraatio oli 12,0 (13,5) kuukautta. Korkosuojat ovat pääasiassa
pitkäaikaisia sopimuksia. Oriola soveltaa suojauslaskentaa ei-
palautumisoikeudellisesti myytyjen myyntisaamisten rahavirran
suojauksiin sekä pitkäaikaisen lainan rahavirtojen suojaukseen.
Markkinakorkojen yhden prosenttiyksikön nousu tilinpäätöshetken
bruttovelkamäärällä ja oletuksella, että saamisten myyntiohjelmat
Ruotsissa jatkuvat normaalisti, vaikuttaisi konsernin tilikauden
tulokseen verojen jälkeen -1,3 (-1,9) miljoonaa euroa (sisältäen
johdannaiset) ja konsernin omaan pääomaan 1,3 (1,9) miljoonaa
euroa (sisältäen johdannaiset).
Luotto- ja vastapuoliriskit: Luottoriski syntyy siitä
mahdollisuudesta, että vastapuoli jättää sopimuksen mukaiset
maksuvelvoitteensa täyttämättä tai siitä, että rahoituslaitokset
jättävät talletuksiin ja johdannaiskauppoihin liittyvät velvoitteensa
suorittamatta. Oriolan rahoituspolitiikassa määritellään luotto-,
sijoitus- ja vastapuoliriskien hallinnan periaatteet.
Sijoituskohteille ja johdannaissopimusten vastapuolille on
luottokelpoisuuden ja vakavaraisuuden perusteella määritetty
luottorajat, joita seurataan ja päivitetään säännöllisesti.
Yhtiön liiketoiminta-alueet vastaavat kaupallisten saatavien
luottoriskien hallinnasta. Suomen ja Ruotsin tukkukauppa
perustuu vakiintuneisiin asiakassuhteisiin sekä alalla yleisesti
noudatettaviin sopimusehtoihin, mikä olennaisesti pienentää
myyntisaamisiin liittyvää luottoriskiä. Ruotsin vähittäiskauppaan
ei liity olennaisia luottoriskejä liiketoiminnan luonteesta johtuen.
Suomen tukkukaupassa liiketoimintaan liittyvää luottoriskiä
pienentää apteekeilta saadut korolliset ennakkomaksut.
Korolliset ennakkomaksut esitetään tilinpäätöksessä taseen
lyhytaikaisissa rahoitusveloissa. Ruotsin tukkukaupassa luottoriskiä
pienentää rahoituslaitoksille ei-palautumisoikeudellisesti myydyt
myyntisaamiset ja käytössä olevat luottotappiovakuutukset.
Konserni soveltaa myyntisaamisten luottotappioiden
kirjaamiseen yksinkertaistettua mallia, jonka mukaan kaikista
myyntisaamisista voidaan kirjata koko voimassaoloajalta
odotettavissa olevat luottotappiot. Konserni käyttää varausmatriisia
luottotappiovarauksen määrittämiseksi. Matriisi perustuu
historiatietoihin toteutuneista luottotappioista ottaen kuitenkin
huomioon tarkasteluhetken taloudelliset olosuhteet ja odotukset.
Tilikauden aikana tulosvaikutteisesti kirjatut myyntisaamisten
arvonalennukset olivat -0,2 (-0,2) miljoonaa euroa. Myyntisaamisten
tarkempi ikäjakauma on esitetty liitetiedossa 5.1. Myyntisaamiset ja
muut saamiset.
Pääoman hallinta: Oriolan tavoitteena on tehokas
pääomarakenne, joka mahdollistaa jatkuvien velvoitteiden
hoitamisen ja kustannustehokkaan toiminnan kaikissa olosuhteissa.
Pääomarakennetta seurataan sijoitetun pääoman tuoton ja
nettovelkaantumisasteen avulla.
Oriolan pitkän aikavälin tavoitteet perustuvat kasvuun,
kannattavuuteen ja taseeseen liittyviin tunnuslukuihin. Konsernin
pitkän aikavälin tavoitteena on myynnin vuosittainen kasvu
markkinakasvun mukaisesti, vähintään 4 %, oikaistun liikevoiton
marginaali yli 3 % ja oman pääoman tuotto yli 20 %. Lisäksi Oriolan
tavoitteena on kasvattaa jaettua osinkoa vuosittain ja jakaa
osinkona 2/3 nettotuloksesta.
Tunnuslukujen laskentaperiaatteet löytyvät osiosta Vaihtoehtoiset
tunnusluvut.

Rahoitusvarojen ja -velkojen maturiteettijakauma |  |  |  |  |
31.12.2025 |  |  |  |  |
Milj. euroa | 2026 | 2027 | 2028 | 2029> | Total
Korolliset |  |  |  |  |
Lainat rahoituslaitoksilta ja |  |  |  |  |
yritystodistuslainat | 19,9 | - | 30,0 | - | 49,9
Vuokrasopimusvelat | 3,5 | 3,1 | 2,5 | 2,7 | 11,8
Saadut ennakkomaksut | 8,3 | - | - | - | 8,3
Korottomat |  |  |  |  |
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset |  |  |  |  |
velat | 740,8 | - | - | - | 740,8
Saamiset koronvaihto- sopimuksista | -0,1 | - | -0,2 | - | -0,3
Velat koronvaihtosopimuksista | - | 0,4 | 0,0 | - | 0,4
Saamiset valuuttajohdannaisista | -112,6 | - | - | - | -112,6
Velat valuuttajohdannaisista | 112,4 | - | - | - | 112,4
Yhteensä | 772,2 | 3,5 | 32,3 | 2,7 | 810,6
Korkomaksut | 1,8 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 3,2
31.12.2024 |  |  |  |  |
Milj. euroa | 2025 | 2026 | 2027 | 2028> | Total
Korolliset |  |  |  |  |
Lainat rahoituslaitoksilta ja |  |  |  |  |
yritystodistuslainat | 25,8 | - | 30,0 | - | 55,8
Vuokrasopimusvelat | 2,7 | 2,7 | 2,2 | 4,7 | 12,3
Saadut ennakkomaksut | 7,9 | - | - | - | 7,9
Korottomat |  |  |  |  |
Ostovelat ja muut lyhytaikaiset |  |  |  |  |
velat | 643,6 | - | - | - | 643,6
Saamiset koronvaihto- sopimuksista | -0,2 | -0,3 | - | -0,3 | -0,8
Velat koronvaihtosopimuksista | - | - | 0,5 | - | 0,5
Saamiset valuuttajohdannaisista | -104,8 | - | - | - | -104,8
Velat valuuttajohdannaisista | 104,4 | - | - | - | 104,4
Yhteensä | 679,4 | 2,4 | 32,7 | 4,4 | 718,9
Korkomaksut | 2,1 | 1,5 | 1,4 | 0,2 | 5,2

141 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Johdannaissopimukset ja suojauslaskenta
Kirjaaminen ja arvostaminen: Johdannaiset kirjataan
alun perin johdannaissopimuksen solmimispäivän
käypään arvoon, ja sen jälkeen ne arvostetaan kunkin
raportointikauden lopussa käypään arvoon. Käyvän
arvon muutosten kirjanpitokäsittely riippuu siitä, onko
johdannainen määritetty suojausinstrumentiksi. Johdannaiset
luokitellaan kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi ja
arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti, ellei niitä ole
määritetty suojausinstrumentiksi. Ne esitetään lyhytaikaisena
omaisuuseränä tai velkana, jos ne erääntyvät 12 kuukauden
kuluessa raportointikauden päättymisestä.
Oriolalla on seuraavia johdannaisia:
- Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät johdannaiset:
Valuuttatermiini- ja valuutanvaihtosopimukset
- Rahavirran suojaukset: Koronvaihtosopimukset
Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien
johdannaissopimusten käyvän arvon muutos kirjataan
joko muihin tuottoihin tai kuluihin tai rahoitustuottoihin ja
-kuluihin riippuen siitä, mitä erää operatiivisesti on suojattu.
Suojauslaskenta: Oriola soveltaa suojauslaskentaa
koronvaihtosopimuksiin, joita käytetään ei
palautumisoikeudellisesti myytyjen myyntisaamisten
rahavirran suojaamiseen sekä pitkäaikaisen lainan
rahavirtojen suojaamiseen. Koronvaihtosopimuksilla vaihtuva
korko on muutettu kiinteäksi. Suojauslaskentaa aloitettaessa
on dokumentoitu suojattavan kohteen ja suojausinstrumentin
välinen suhde sekä konsernin riskienhallinnan tavoitteet.
Rahavirran suojauksiksi määritettyjen, ehdot täyttävien
johdannaisten käyvän arvon muutosten tehokas osuus
kirjataan muihin laajan tuloksen eriin, ja se kertyy oman
pääoman rahastoihin. Mahdolliseen tehottomaan
osuuteen liittyvä voitto tai tappio kirjataan välittömästi
tulosvaikutteisesti muihin tuottoihin tai kuluihin.
Valuuttatermiini- ja valuutanvaihtosopimukset
arvostetaan käypään arvoon käyttäen tilinpäätöshetken
markkinanoteerauksia.

Johdannaissopimukset |  |  |
Milj. euroa | Positiivinen | Negatiivinen | Sopimusten
2025 | käypä arvo | käypä arvo | nimellisarvo
Rahavirtaa suojaavat |  |  |
johdannaissopimukset |  |  |
Koronvaihtosopimukset, suojauslaskennassa | 0,3 | 0,4 | 85,4
Käypään arvoon |  |  |
tulosvaikutteisesti kirjattavat |  |  |
johdannaissopimukset |  |  |
Valuuttatermiini- ja |  |  |
valuutanvaihtosopimukset | 0,4 | 0,1 | 112,3
Yhteensä | 0,7 | 0,5 | 197,7
2024 |  |  |
Rahavirtaa suojaavat |  |  |
johdannaissopimukset |  |  |
Koronvaihtosopimukset, suojauslaskennassa | 0,8 | 0,5 | 82,4
Käypään arvoon |  |  |
tulosvaikutteisesti kirjattavat |  |  |
johdannaissopimukset |  |  |
Valuuttatermiini- ja |  |  |
valuutanvaihtosopimukset | 0,5 | 0,0 | 104,4
Yhteensä | 1,3 | 0,5 | 186,7

Tilinpäätöshetkellä avoinna olevat johdannaiset erääntyvät
seuraavan 12 kuukauden kuluessa lukuun ottamatta osaa
rahavirtaa suojaavista koronvaihtosopimuksia.
Myyntisaamisten myynnistä sekä pitkäaikaisesta lainasta aiheutuva
rahavirran korkoriski on suojattu koronvaihtosopimuksilla.
Korkojohdannaisten käypä arvo perustuu sopimuksesta aiheutuviin
kassavirtoihin. Koronvaihtosopimukset on määritetty rahavirran
suojauksiksi, joiden käypien arvojen muutokset kirjataan
tehokkaalta osin muihin laajan tuloksen eriin ja mahdollinen
tehoton osuus tulosvaikutteisesti rahoituseriin.
Johdannaisten käyvät arvot on kirjattu taseeseen bruttomääräisinä,
sillä konsernin johdannaissopimuksiin liittyvät eri
netottamissopimukset liittyvät credit event -tapahtumiin, eivätkä
mahdollista netottamista. Konserni ei ole antanut tai saanut
vakuuksia johdannaisvastapuolilta.
Oriolalla on johdannaispositioita usean pankin kanssa ja
transaktiot tehdään yleisjohdannaissopimusten mukaisesti,
jotka mahdollistavat kaikkien sopimukseen kuuluvien erien
netottamisen. Tilinpäätöshetkellä yleisjohdannaissopimusten
mahdollistaman netottamisen jälkeisen vastapuoliriskin määrä
Oriolalle oli 0,7 (1,3) ja vastapuolille 0,5 (0,5) miljoonaa euroa.
Valuuttajohdannaisten nimellisarvo on sopimusten
valuuttamääräisen nimellisarvon euro-vasta-arvo
tilinpäätöshetkellä.
142 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
8.4. Oma pääoma, osakkeet ja valtuutukset
Osakepääoma: Oriola Oyj:n osakepääoma 31.12.2025 oli
147 899 766,14 euroa. Kaikki liikkeeseen lasketut osakkeet on
maksettu täysimääräisesti. Osakepääomassa ei tapahtunut
muutoksia vuonna 2025.
Käyvän arvon rahasto: Käyvän arvon rahasto sisältää käypään
arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta arvostettavien
rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksen sekä rahavirran
suojauksessa solmittujen ja suojauslaskennan ehdot täyttävien
johdannaissopimusten käyvän arvon muutoksen tehokkaan osan.
Tilinpäätöshetkellä käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien
kautta arvostettavien rahoitusvarojen käyvän arvon muutos oli 2,9
miljoonaa euroa. Rahastoon kirjattu johdannaissopimusten käyvän
arvon muutos verovaikutus huomioon otettuna oli yhteensä -0,3
miljoonaa euroa.
Käyttörahasto: Käyttörahasto sisältyy yhtiön vapaaseen omaan
pääomaan. Käyttörahasto on muodostunut vuonna 2006 Oriola
Oyj:n kaupparekisteriin merkinnän yhteydessä. Vuoden 2025 aikana
käyttörahasto ei muuttunut, ja rahastoon kirjatut varat olivat 19,4
miljoonaa euroa 31.12.2025.
MUUT RAHASTOT
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto: Oriola Oyj toteutti
suunnatun maksullisen osakeannin kesäkuussa 2009, jossa
laskettiin liikkeelle 9 350 000 kappaletta uutta B-sarjan osaketta.
Osakeannin nettotuotto oli 20,7 miljoonaa euroa. Osakeannista
saadut varat kirjattiin sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.
19.4.2011 yhtiö jakoi 6.4.2011 pidetyn varsinaisen yhtiökokouksen
päätöksen mukaisesti varoja osakkeenomistajille sijoitetun vapaan
oman pääoman rahastosta pääoman palautuksena 0,13 euroa
osaketta kohden, yhteensä 19,7 miljoonaa euroa.
Oriola Oyj järjesti vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä
merkintäoikeusannin, jonka merkintäaika päättyi 3.3.2015.
Annissa merkittiin 9 429 742 uutta A-osaketta ja 20 798 643 uutta
B-osaketta, joilla kerättiin 75,6 miljoonan euron bruttovarat. Yhtiö
kirjasi sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon osakeannista
kerätyt bruttovarat sekä antiin liittyvät kulut veroilla vähennettynä,
yhteensä 73,7 miljoonaa euroa. Vuoden 2025 aikana sijoitetun
vapaan oman pääoman rahasto ei muuttunut, ja rahastoon kirjatut
varat olivat 74,8 miljoonaa euroa 31.12.2025.
Muuntoerot: Muuntoerot sisältävät konsernitilinpäätöksen
yhdistelyssä tytäryrityksen oman pääoman muuntamisesta
syntyneet muuntoerot ja ulkomaisten tytäryritysten tuloslaskelman
keskikurssilla muuntamisesta ja taseen tilinpäätöspäivän
kurssilla syntyvät kurssierot. Lisäksi muuntoeroihin sisältyy
kurssiero ulkomaisille tytäryhtiöille annetuista sisäisistä lainoista,
joiden suorittamista ei ole suunniteltu eikä suorittaminen ole
todennäköisesti ennakoitavissa tulevaisuudessa.
Osakkeet: Oriola Oyj:n osakkeet noteerataan Nasdaq OMX
Helsingin päälistalla. Yhtiön toimiala pörssissä 31.12.2025
oli Terveydenhuollon jakelupalvelut ja toimialaluokka
Terveydenhuolto. Osakkeiden kaupankäyntitunnus on ORIOLA.
Huhtikuussa 2025 Oriola Oyj:n A ja B osakelajit yhdistettiin.
Osakelajien yhdistäminen johdosta A-osakkeiden omistajille
suunnatussa maksuttomassa osakeannissa annetut yhteensä 3 839
165 uutta osaketta rekisteröitiin kaupparekisteriin 4.4.2025. Vuoden
2025 lopussa osakkeita oli yhteensä 185 325 378 kappaletta.
Osakkeilla ei ole nimellisarvoa.
Oriolalla on yksi osakelaji ja jokaisella osakkeella on yksi (1) ääni
yhtiökokouksessa.
Yhtiön hallussa olevat omat osakkeet: Kun Oriola Oyj
ostaa omia osakkeitaan, osakkeista maksettu vastike
sekä hankintaan liittyvät kustannukset vähentävät omaa
pääomaa. Kun nämä osakkeet myydään, osakkeista saatu
vastike, josta on vähennetty suorat transaktiokustannukset
sekä tuloverojen vaikutus, merkitään omaan pääomaan.
Yhtiön hallussa on yhteensä 80 258 kappaletta yhtiön omia
osakkeita. Yhtiön hallussa olevien omien osakkeiden osuus yhtiön
kaikista osakkeista on 0,04 % ja äänimäärästä 0,04 %.
Osakkeiden vaihto ja kurssikehitys: Vuonna 2025 Oriola Oyj:n
osakkeita vaihdettiin, pois lukien yhtiön hallussa olevat omat
osakkeet, 12,7 % koko osakemäärästä.
Oriola Oyj:n osakkeiden keskikurssi oli 1,08 euroa (A-sarjan
osakkeiden keskikurssi oli 1,04 euroa ja B-sarjan osakkeiden 0,98
euroa). Osakkeiden markkina-arvo 31.12.2025 oli 213,1 (162,0)
miljoonaa euroa.
Osakkeenomistajat: Oriola Oyj:llä oli 31.12.2025 yhteensä 34 112
rekisteröityä osakkeenomistajaa. Hallintarekisteröityjä osakkeita
oli 31.12.2025 yhteensä 12 413 714 kappaletta, mikä vastasi 6,7 %
kaikista osakkeista ja 6,7 % kaikista äänistä.
Johdon osakeomistus: Yhtiön hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja,
johtoryhmän jäsenet sekä näiden määräysvaltayhteisöt omistivat
31.12.2025 Oriola Oyj:n osakkeita yhteensä 656 967 osaketta, eli
0,35 % koko osakekannasta ja äänivallasta.
143 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti

Johdon osakeomistus |  |
| 2025 | 2024
| B-osakkeet | B-osakkeet
Hallitus |  |
Heikki Westerlund, puheenjohtaja | 72 608 | 46 593
Eläkevakuutuksessa, jossa Heikki Westerlund on edunsaajana | 15 000 | 15 000
Heiwes Oy (Heikki Westerlundin |  |
määräysvaltayhteisö) | 150 000 | 150 000
Harri Pärssinen, varapuheenjohtaja | 66 561 | 51 695
JF Capital Oy (Harri Pärssisen määräysvaltayhteisö) | 65 000 | 65 000
Petra Axdorff | 26 739 | 14 278
Ann Carlsson Meyer | 26 739 | 14 278
Nina Mähönen | 42 950 | 30 489
Yrjö Närhinen | 37 523 | 22 657
Ellinor Persdotter Nilsson | 35 118 | 22 657
Toimitusjohtaja |  |
Katarina Gabrielson | 71 430 | 71 430
Oriola Management team |  |
Mats Danielsson | - | -
Katja Lundell (alkaen 1.1.2025) | - | -
Maria Lundell (alkaen 1.11.2025) | 901 | -
Mikael Nurmi | 10 000 | 10 000
Satu Nylén (alkaen 1.1.2025) | 6 347 | -
Petter Sandström | 30 051 | 30 051
Tuomas Tiilikainen (alkaen 3.2.2025) | - | -
Stig Tornell (alkaen 1.4.2025) | - | -
Hannes Hasselrot (1.1.2025 asti) | - | 11 414
Niklas Lindholm (30.9.2025 asti) | - | -

Valtuutukset: Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään
maksullisesta osakeannista yhdessä tai useammassa erässä,
sisältäen oikeuden antaa uusia tai luovuttaa yhtiön hallussa olevia
omia osakkeita. Valtuutus käsittää yhteensä enintään 18 000 000
yhtiön ainoan osakelajin osaketta ja sisältää oikeuden poiketa
osakkeenomistajille kuuluvasta merkintäetuoikeudesta. Valtuutus
on voimassa kahdeksantoista (18) kuukautta yhtiökokouksen
päätöksestä lukien.
Hallitus valtuutettiin lisäksi päättämään osakkeiden maksullisesta
osakeannista yhdessä tai useammassa erässä, sisältäen oikeuden
antaa uusia tai luovuttaa yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
Valtuutus käsittää yhteensä enintään 18 000 000 yhtiön ainoan
osakelajin osaketta ja sisältää oikeuden poiketa osakkeenomistajille
kuuluvasta merkintäetuoikeudesta. Valtuutus on voimassa
kahdeksantoista (18) kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien.
Hallitus valtuutettiin edellä esitettyjen valtuutusten lisäksi
päättämään maksuttomasta osakeannista yhtiölle itselleen sekä
suunnatusta osakkeiden osakeannista Oriola-konsernin johdon
osakepohjaisen kannustinjärjestelmän sekä Oriola-konsernin
avainhenkilöiden osakesäästöohjelman toteuttamiseksi. Tämän
valtuutuksen nojalla annettavien uusien yhtiön osakkeiden
enimmäismäärä on 250 000 kappaletta, mikä edustaa 0,14 % yhtiön
kaikista osakkeista. Valtuutukset ovat voimassa kahdeksantoista
(18) kuukautta yhtiökokouksen päätöksestä lukien.
Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään
18 000 000 yhtiön oman osakkeen hankkimisesta myös muutoin
kuin osakkeenomistajien omistamien osakkeiden suhteessa.
Valtuutus on voimassa enintään kahdeksantoista (18) kuukautta
yhtiökokouksen päätöksestä lukien.
Kaikki varsinaisen yhtiökokouksen 2025 päätökset ovat nähtävillä
yhtiön verkkosivuilla osoitteessa www.oriola.com.
144 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti

Osakepääoma |  |  |  |
Osakepääoma |  | A-osakkeet | B-osakkeet | Yhteensä
Osakkeiden lukumäärä 1.1.2025 | kpl | 53 748 313 | 127 737 900 | 181 486 213
Osakesarjojen yhdistäminen sekä maksuton osakeanti | kpl | -53 748 313 | 57 587 478 | 3 839 165
Osakkeiden lukumäärä 31.12.2025 | kpl | - | 185 325 378 | 185 325 378
Yhtiön hallussa olevat omat osakkeet 31.12.2025 | kpl | . | 80 258 | 80 258
Äänimäärä 31.12.2025 | kpl | . | 185 325 378 | 185 325 378
Osakepääoma osakelajeittain 31.12.2025 | Milj. euroa | . | 147,9 | 147,9
Osuus osakkeiden lukumäärästä | % | . | 100,0 | 100,0
Osuus osakkeiden äänimäärästä | % | . | 100,0 | 100,0
Osakkeiden lukumäärä 1.1.2024 | kpl | 53 748 313 | 127 737 900 | 181 486 213
A-osakkeita muunnettu B-osakkeiksi | kpl | - | - | 0
Osakkeiden lukumäärä 31.12.2024 | kpl | 53 748 313 | 127 737 900 | 181 486 213
Yhtiön hallussa olevat omat osakkeet 31.12.2024 | kpl | 63 650 | 12 062 | 75 712
Äänimäärä 31.12.2024 | kpl | 1 074 966 260 | 127 737 900 | 1 202 704 160
Osakepääoma osakelajeittain 31.12.2024 | Milj. euroa | 43,8 | 104,1 | 147,9
Osuus osakkeiden lukumäärästä | % | 29,6 | 70,4 | 100,0
Osuus osakkeiden äänimäärästä | % | 89,4 | 10,6 | 100,0
Milj. euroa |  |  | 2025 | 2024
Emoyhtiön osakepääoma 31.12. |  |  | 147,9 | 147,9
Tytäryhtiöosakkeiden arvonkorotuksen eliminointi konsernissa |  |  | -111,7 | -111,7
Konsernin osakepääoma 31.12. |  |  | 36,2 | 36,2

145 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
8.5. Osakekohtainen tulos, osinko ja muu voitonjako
Osakekohtainen tulos: Osakekohtainen tulos lasketaan
jakamalla emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva tilikauden
tulos keskimääräisellä painotetulla osakemäärällä, jota
laskettaessa on vähennetty konsernin hallussa kulloinkin
olevat omat osakkeet. Laimennusvaikutuksella oikaistussa
osakekohtaisessa tuloksessa otetaan huomioon mahdollinen
osakepohjaisten kannustinjärjestelmien vaikutus.
Osingonjako ja muu voitonjako: Osingonjako ja muu
voitonjako pitää sisällään yhtiökokouksen päättämät osingot
sekä pääomapalautukset. Hallituksen yhtiökokoukselle
ehdottamaa osingonjakoa ja muuta voitonjakoa ei ole
vähennetty jakokelpoisesta omasta pääomasta ennen
yhtiökokouksen hyväksyntää. Osingonjako ja muu
voitonjako yhtiön osakkeenomistajille merkitään velaksi
konsernitaseeseen sillä kaudella, jonka aikana voitonjako
hyväksytään yhtiökokouksessa.
Osinkopolitiikka ja varojenjakoehdotus: Oriola Oyj:n tavoitteena
on jakaa vuosittain osinkona 2/3 konsernin nettotuloksesta.
Yhtiön strategia ja taloudellinen asema otetaan huomioon
vuosittaista osinkoa määritettäessä. Vuodelta 2024 maksettiin
osinkoa 12,7 miljoonaa euroa (0,07 euroa/osake) ja vuodelta
2023 12,7 miljoonaa euroa (0,07 euroa/osake). Yhtiön hallitus
esittää yhtiökokoukselle, että vuodelta 2025 jaetaan osinkoa 5,6
miljoonaa euroa, eli 0,03 euroa/osake. Lisäksi hallitus ehdottaa, että
varsinainen yhtiökokous valtuuttaa hallituksen harkintansa mukaan
päättämään mahdollisen toisen osinkoerän maksamisesta, joka on
yhteensä enintään 0,04 euroa osakkeelta. Hallituksen tarkoituksena
on, että valtuutukseen perustuva mahdollinen osingonmaksu
toteutettaisiin marraskuussa 2026.

Osakekohtainen tulos |  |
Tilikauden tulos |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos | -27,2 | -20,1
Osakkeita keskimäärin ilman yhtiön hallussa |  |
olevia omia osakkeita, kpl |  |
Laimentamaton | 184 226 057 | 181 408 101
Laimennusvaikutuksella oikaistu | 184 288 192 | 181 422 563
Tulos/osake, EUR |  |
Laimentamaton | -0,15 | -0,11
Laimennusvaikutuksella oikaistu | -0,15 | -0,11

146 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
9. Tuloverot
9.1. Tilikauden laajaan tulokseen kirjatut tuloverot
Konsernin laajan tuloslaskelman verokulu muodostuu
kauden verotettavaan tuloon perustuvasta verosta,
aikaisempiin tilikausiin kohdistuvista veronoikaisuista sekä
laskennallisen verosaamisen ja verovelan muutoksesta.
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero lasketaan
verotettavasta tulosta kunkin maan voimassaolevan
verokannan perusteella. Verot kirjataan tulosvaikutteisesti,
paitsi milloin ne liittyvät suoraan omaan pääomaan
kirjattuihin eriin tai muihin laajan tuloksen eriin. Tällöin myös
vero kirjataan kyseisiin eriin.
Oriola-konserni kuuluu Pilari 2 -lainsäädännön piiriin, jonka mukaan
konserni on velvollinen maksamaan täydennysveroa GloBE-
sääntöjen mukaan lasketun toiminta-alueen efektiivisen veroasteen
ja 15 prosentin vähimmäisveroasteen välisestä erosta. Kaikkien
konsernin yksiköiden efektiivinen veroaste on yli 15 prosenttia,
joten konserni ei odota maksavansa täydennysveroa. Konserni on
soveltanut tilapäistä helpotusta laskennallisen veron kirjaamisesta
täydennysveron vaikutuksille ja kirjaa sen tilikauden verona
toteutumishetkellä.

Tuloverot |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero | 2,3 | 3,6
Aikaisempien tilikausien tuloverot | -0,1 | 0,0
Laskennalliset verot | -1,9 | -2,1
Yhteensä | 0,3 | 1,5

Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät verot |  |  |
Milj. euroa |  |  | Verojen
2025 |  | Ennen veroja Verovaikutus | jälkeen
Rahavirran suojaus | -0,4 | -0,1 | -0,3
Käypään arvoon muihin laajan |  |  |
tuloksen eriin kirjattavat |  |  |
rahoitusvarat | 2,9 | - | 2,9
Vakuutusmatemaattiset voitot ja |  |  |
tappiot | 0,7 | 0,1 | 0,6
Muuntoerot | 1,1 | - | 1,1
Yhteensä | 4,4 | 0,1 | 4,3
2024 |  |  |
Rahavirran suojaus | -1,2 | -0,2 | -0,9
Käypään arvoon muihin laajan |  |  |
tuloksen eriin kirjattavat |  |  |
rahoitusvarat | -2,6 | - | -2,6
Vakuutusmatemaattiset voitot ja |  |  |
tappiot | 0,2 | 0,0 | 0,1
Muuntoerot | -1,7 | - | -1,7
Yhteensä | -5,3 | -0,2 | -5,1
Verokannan täsmäytys |  |  |
Milj. euroa |  | 2025 | 2024
Tulos ennen veroja |  | -26,9 | -18,6
Konsernin verot laskettuna kotimaan verokannalla |  | -5,4 | -3,7
Ulkomaisten tytäryhtiöiden eriävien verokantojen |  |  |
vaikutus |  | -0,2 | -0,1
Liikearvon arvonalentuminen - vähennyskelvoton |  | 0,9 | -
Vähennyskelvottomat kulut ja verovapaat tuotot |  | 0,4 | 0,2
Osuus osakkuusyhtiön tuloksesta |  | 4,7 | 5,1
Oikaisut edellisten tilikausien veroihin |  | -0,1 | -
Muut erät |  | -0,0 | -0,0
Konsernin tuloslaskelmaan kirjatut tuloverot |  | 0,3 | 1,5
Efektiivinen veroaste |  | -1,3 % | -8,1 %

Positiivisena esitetty vero on kulua ja negatiivisena esitetty vero on
tuottoa.
Verojen laskennassa käytettävä Suomen verokanta oli 20,0 % ja
Ruotsin verokanta 20,6 %.
9.2. Laskennalliset verosaamiset ja -velat
Laskennallinen vero lasketaan kirjanpitoarvon ja
verotuksellisen arvon väliaikaisista eroista sekä
käyttämättömistä verotuksellisista tappioista siltä osin
kuin on todennäköistä, että ne pystytään hyödyntämään
tulevaisuudessa kertyvää verotettavaa tuloa vastaan.
Suurimmat väliaikaiset erot syntyvät vuokrasopimuksista,
ERP-investointiin liittyvistä kuluista, aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden poistoista ja etuuspohjaisista
eläkejärjestelyistä. Laskennalliset verot määritetään niiden
verokantojen ja lakien perusteella, jotka on säädetty tai
käytännössä hyväksytty tilinpäätöspäivään mennessä ja
joiden odotetaan olevan voimassa, kun laskennallinen
verosaaminen realisoituu tai laskennallinen verovelka
suoritetaan. Konsernitaseessa laskennalliset verosaamiset ja
-velat esitetään nettomääräisinä, jos niiden vähentämiseen
toisistaan on laillinen oikeus ja niiden vastapuolena on sama
veroviranomainen.
147 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti

Laskennalliset verosaamiset ja -velat |  |  |  |  |  |
|  | Kirjattu | Kirjattu muihin |  |  |
2025 | 1.1. | tulosvaikutteisesti | laajan tuloksen eriin | Myydyt liiketoiminnot | Kurssierot | 31.12.
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |
Vahvistetut tappiot | - | 0,1 | - | -0,1 | - | -
Eläkevelka | 0,6 | 0,1 | -0,1 | -0,0 | 0,0 | 0,6
Työsuhde-etuudet | 0,3 | 0,1 | - | - | - | 0,4
Vuokrasopimukset | 2,6 | -0,2 | - | - | 0,1 | 2,6
Muut väliaikaiset erot | 1,4 | 1,1 | - | - | - | 2,5
Laskennalliset verosaamiset yhteensä | 4,9 | 1,3 | -0,1 | -0,2 | 0,2 | 6,0
Netotettu | -4,3 |  |  |  |  | -3,2
Laskennalliset verosaamiset yhteensä, netto | 0,6 |  |  |  |  | 2,8
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |
Poistoero ja muut vapaaehtoiset varaukset | 2,7 | -0,3 | - | - | 0,1 | 2,5
Yrityshankinnat | -0,1 | - | - | - | - | -0,1
Vuokrasopimukset | 2,5 | -0,2 | - | - | 0,1 | 2,3
Muut väliaikaiset erot | 0,1 | 0,1 | - | - | - | 0,2
Laskennalliset verovelat yhteensä | 5,1 | -0,5 | - | - | 0,2 | 4,9
Netotettu | -4,3 |  |  |  |  | -3,2
Laskennalliset verovelat yhteensä, netto | 0,8 |  |  |  |  | 1,7
|  | Kirjattu | Kirjattu muihin | Luokiteltu |  |
2024 | 1.1. | tulosvaikutteisesti | laajan tuloksen eriin | myytävänä olevaksi | Kurssierot | 31.12.
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |
Vahvistetut tappiot | - | 0,1 | - | -0,1 | - | -
Eläkevelka | 0,7 | -0,1 | -0,0 | - | 0,0 | 0,6
Työsuhde-etuudet | 0,3 | 0,0 | - | - | -0,0 | 0,3
Vuokrasopimukset | 1,9 | 0,7 | - | 0,1 | -0,1 | 2,6
Muut väliaikaiset erot | 0,0 | 1,3 | - | - | - | 1,4
Laskennalliset verosaamiset yhteensä | 3,0 | 2,1 | -0,0 | -0,1 | -0,1 | 4,9
Netotettu | -2,6 |  |  |  |  | -4,3
Laskennalliset verosaamiset yhteensä, netto | 0,4 |  |  |  |  | 0,6
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |
Poistoero ja muut vapaaehtoiset varaukset | 3,8 | -1,2 | - | 0,2 | -0,1 | 2,7
Yrityshankinnat | -0,1 | - | - | - | - | -0,1
Vuokrasopimukset | 1,8 | 0,7 | - | 0,0 | -0,0 | 2,5
Muut väliaikaiset erot | 0,0 | 0,1 | - | - | - | 0,1
Laskennalliset verovelat yhteensä | 5,5 | -0,5 | - | 0,2 | -0,2 | 5,1
Netotettu | -2,6 |  |  |  |  | -4,3
Laskennalliset verovelat yhteensä, netto | 2,9 |  |  |  |  | 0,8

148 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
10. Konsernirakenne
Konsolidointiperiaatteet: Konsernitilinpäätös sisältää
Oriola Oyj:n ja kaikki sen suoraan tai välillisesti omistamat
tytäryritykset, joissa konsernilla on määräysvalta.
Määräysvalta syntyy, kun konserni olemalla osallisena
yhteisössä altistuu yhteisön muuttuvalle tuotolle tai
on oikeutettu sen muuttuvaan tuottoon ja se pystyy
vaikuttamaan tähän tuottoon käyttämällä yhteisöä
koskevaa valtaansa. Hankitut tytäryritykset yhdistellään
konsernitilinpäätökseen siitä hetkestä lähtien, kun konserni
on saanut määräysvallan, ja luovutetut tytäryritykset siihen
saakka, jolloin määräysvalta lakkaa.
Keskinäinen osakkeenomistus eliminoidaan
hankintamenomenetelmällä. Konsernin sisäiset
liiketapahtumat, saamiset ja velat, voitonjako ja
realisoitumattomat sisäiset katteet eliminoidaan. Konsernin
tilikauden voitto jaetaan emoyhtiön osakkeenomistajille ja
määräysvallattomille omistajille kuuluviin osuuksiin.
Emoyrityksen omistusosuuden muutokset, jotka eivät johda
määräysvallan muutokseen käsitellään oman pääoman
liiketoimina. Määräysvallan menettämisen yhteydessä jäljellä
oleva sijoitus arvostetaan käypään arvoon ja erotus kirjataan
tulosvaikutteisesti.
Yhteisyrityksiä koskevat konsolidointiperiaatteet on kerrottu
liitetiedossa 10.4.
Ulkomaan rahan määräiset erät: Konsernitilinpäätös on
esitetty euroina, joka on konsernin emoyhtiön toiminta- ja
esittämisvaluutta. Tytäryhtiöiden tilinpäätökseen sisältyvät
erät arvostetaan siihen valuuttaan, joka parhaiten kuvaa
kunkin tytäryhtiön taloudellisia toimintaolosuhteita
(“toimintavaluutta”).
Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat kirjataan
toimintavaluutan määräisiksi tapahtumapäivän kurssiin.
Tilinpäätöspäivänä avoimena olevat ulkomaanrahan
määräiset monetaariset erät on muunnettu toimintavaluutan
määräisiksi käyttäen tilinpäätöspäivän kursseja ja ei-
monetaariset erät tapahtumapäivän kurssiin pois lukien
käypiin arvoihin arvostetut erät, jotka on muunnettu
arvostuspäivän kurssein. Ulkomaanrahan määräisten
erien muuntamisesta syntyneet voitot ja tappiot on
kirjattu tuloslaskelmaan. Liiketoiminnan kurssivoitot ja
-tappiot sisältyvät vastaaviin eriin liikevoiton yläpuolella.
Valuuttamääräisten lainojen ja saamisten kurssivoitot ja
-tappiot sisältyvät rahoitustuottoihin ja -kuluihin.
Euroalueen ulkopuolella sijaitsevien konserniyhtiöiden
tuloslaskelmat muunnetaan euroiksi raportointikauden
keskikurssia ja taseet tilinpäätöspäivän kurssia käyttäen.
Kurssiero, joka johtuu tuloslaskelmaerien muuttamisesta
keskikurssin mukaan ja tase-erien muuntamisesta
tilinpäätöspäivän kurssin mukaan, on kirjattu omana eränään
muihin laajan tuloksen eriin. Ulkomaisten tytäryritysten
hankintamenon eliminoinnista sekä hankinnan jälkeen
kertyneiden oman pääoman erien muuntamisesta
syntyneet muuntoerot kirjataan muihin laajan tuloksen
eriin. Kun tytäryritys myydään kokonaan tai osittain,
kertyneet muuntoerot siirretään tulosvaikutteisiksi osana
myyntivoittoa tai -tappiota.
10.1. Tytäryhtiöt

|  |  | Konserni |  | Emoyhtiö
|  | Omistus- | Äänivalta- | Omistus- | Äänivalta-
31.12.2025 | Kotimaa | osuus % | osuus % | osuus % | osuus %
Emoyhtiö Oriola Oyj Suomi |  |  |  |  |
Oriola Finland Oy | Suomi | 100 | 100 | 100 | 100
Oriola Sweden AB | Ruotsi | 100 | 100 | 100 | 100
Pharmaservice Oy | Suomi | 100 | 100 | 100 | 100
Oriola Sweden AB | Ruotsi | 100 | 100 | 100 | 100
Oriola Advisory |  |  |  |  |
Services Denmark |  |  |  |  |
ApS | Tanska | 100 | 100 |  |

Konsernin tytäryhtiö Oriola Sweden AB osti 3.2.2025 100 prosenttia
tanskalaisen Oriola Advisory Services ApS:n (entinen MedInfo ApS
osakkeista. Svensk dos AB myytiin Apotekstjänst AB:lle 1.4.2025.

|  |  | Konserni |  | Emoyhtiö
|  | Omistus- | Äänivalta- | Omistus- | Äänivalta-
31.12.2024 | Kotimaa | osuus % | osuus % | osuus % | osuus %
Emoyhtiö Oriola Oyj Suomi |  |  |  |  |
Oriola Finland Oy | Suomi | 100 | 100 | 100 | 100
Oriola Sweden AB | Ruotsi | 100 | 100 | 100 | 100
Svensk dos AB | Ruotsi | 100 | 100 | 100 | 100
Pharmaservice Oy | Suomi | 100 | 100 | 100 | 100

149 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
10.2. Lähipiiritapahtumat
Lähipiiriin Oriola-konsernissa katsotaan kuuluvan Oriola Oyj:n
hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja muut Oriolan johtoryhmän
jäsenet (johtoon kuuluvat avainhenkilöt), edellä mainittujen
henkilöiden läheiset perheenjäsenet ja yhtiöt, joissa heillä on
määräysvalta tai yhteinen määräysvalta, konsernin tytäryhtiöt ja
yhteisyritykset.
Konsernilla on tavanomaisia liiketoimia konserniyhtiöiden ja
yhteisyrityksen välillä. Konsernilla ei ole merkittäviä liiketapahtumia
muun lähipiirin kanssa.
Liiketoimet yhteisyrityksen kanssa on esitetty alla olevassa
taulukossa:

Milj. euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto | 420,0 | 360,0
Tavaroiden ja palveluiden ostot | 0,3 | 0,8
Myynti- ja muut saamiset | 89,7 | 70,0
Osto- ja muut velat | 0,7 | 4,3

Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden työsuhde-etuudet

Tuhat euroa | 2025 | 2024
Palkat ja muut lyhytaikaiset työsuhde-etuudet | 2 443,5 | 1 828,1
Työsuhteen päättämisen jälkeiset etuudet | 324,1 | 345,0
Irtisanomisen yhteydessä suoritetut etuudet | - | 408,0
Osakeperusteiset etuudet | 115,9 | 132,5
Yhteensä | 2 883,5 | 2 713,6

Toimitusjohtajan työsuhde-etuudet |  |
Tuhat euroa | 2025 | 2024
Katarina Gabrielson |  |
Kokonaispalkka | 477,8 | 427,5
Tulos- ja lisäpalkkiot | 62,2 | -
Osakeperusteiset maksut | - | 16,4
Eläkekulut, lakisääteiset | 37,3 | 36,1
Eläkekulut, vapaaehtoiset | 20,5 | 42,0
Toimitusjohtajan työsuhde-etuudet yhteensä | 597,9 | 522,1
Muun Oriolan johtoryhmän työsuhde-etuudet |  |
Tuhat euroa | 2025 | 2024
Kokonaispalkka | 1 539,4 | 1 155,1
Tulos- ja lisäpalkkiot | 109,2 | -
Osakeperusteiset maksut | - | 5,1
Työsuhteen päättämiseen liittyvät kulut* | - | 408,0
Eläkekulut, lakisääteiset | 266,2 | 243,2
Eläkekulut, vapaaehtoiset | - | 23,6
Yhteensä | 1 914,8 | 1 835,0

* Työsuhteen päättymiseen liittyvät kulut sisältävät 6 kuukauden palkkaa vastaavan
irtisanomiskorvauksen.
Konsernin toimitusjohtajalla ja muilla johtoryhmän jäsenillä
on sairauskuluvakuutus. Konsernin toimitusjohtaja ja muut
johtoryhmän jäsenet kuuluvat lakisääteisten eläkejärjestelyjen
piiriin. Konsernin toimitusjohtajalla on vapaaehtoinen
maksuperusteinen lisäeläkejärjestely.

Hallituksen jäsenten palkat ja palkkiot |  |
Tuhat euroa | 2025 | 2024
Heikki Westerlund, puheenjohtaja | 87,9 | 85,5
Harri Pärssinen, varapuheenjohtaja | 52,8 | 52,5
Petra Axdorff* | 43,2 | 43,0
Ann Carlsson Meyer* | 44,2 | 41,0
Nina Mähönen | 43,7 | 43,0
Yrjö Närhinen | 55,3 | 47,0
Ellinor Persdotter Nilsson | 43,7 | 42,5
Eva Nilsson Bågenholm** | - | 2,0
Yhteensä | 370,8 | 356,5

* 19.3.2024 alkaen
** 19.3.2024 asti
Vuoden 2025 yhtiökokous vahvisti hallituksen puheenjohtajan
toimikausipalkkioksi 71 400 euroa, hallituksen varapuheenjohtajan
ja hallituksen tarkastusvaliokunnan puheenjohtajan palkkioksi
40 800 euroa ja muiden jäsenten palkkioksi 34 200 euroa.
Toimikausipalkkiot suoritetaan 60-prosenttisesti rahana ja
40-prosenttisesti yhtiön osakkeina. Hallituksen puheenjohtajalle
suoritetaan kokouspalkkiona 1 000 euroa hallituksen kokouksista,
jotka pidetään hallituksen puheenjohtajan kotimaassa, ja 2 000
euroa hallituksen kokouksista, jotka pidetään muualla, ja muille
hallituksen jäsenille 500 euroa kokouksista, jotka pidetään
hallituksen jäsenen kotimaassa, ja 1 000 euroa kokouksista, jotka
pidetään muualla. Kokouspalkkiot suoritetaan vastaavasti myös
yhtiön valiokuntien puheenjohtajille ja jäsenille. Matkakulut
korvataan yhtiön matkasäännön mukaisesti.
Osakkeina maksettavasta osuudesta kirjattiin tilikaudella 2025
kulua 0,1 (0,1) miljoonaa euroa.
150 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Yrityshankinnat
Konsernin tytäryhtiö Oriola Sweden AB osti 3.2.2025 100 prosenttia
tanskalaisen MedInfo ApS:n osakkeista vahvistaakseen pohjoismais-
ta asemaansa lääkeinformaation ja potilastukiohjelmien palve-
luntarjoana. MedInfo toimii Oriolan alihankkijana ja tarjoaa edellä
mainittuja palveluita Tanskan ja Norjan markkinoille. MedInfon
liikevaihto vuonna 2024 oli 0,9 miljoonaa euroa, joka tuli pääasiassa
liiketoimista Oriolan kanssa. Yhtiöllä on yhdeksän työntekijää koko-
aikaisiksi työntekijöiksi muutettuna.
Yrityshankinta on käsitelty hankintamenetelmällä. Tilinpäätös
sisältää Oriola Advisory Services Denmark ApS:n (entinen MedInfo
ApS) tuloksen hankintahetkestä 3.2.2025 lähtien. Yhtiö on
yhdistetty Oriolan asiantuntijapalveluihin, joka on osa Wholesale-
segmenttiä.
Hankittu nettovarallisuus oli 0,1 miljoonaa euroa ja kirjattu
liikearvo 0,3 miljoonaa euroa. Liikearvo koostuu ostetun yrityksen
asiantuntijatehtävissä olevasta henkilöstöstä. Kauppahinta oli
yhteensä 0,4 miljoonaa euroa ja nettorahavirtavaikutus oli -0,5
miljoonaa euroa. Hankinnasta aiheutuneet kustannukset eivät
olleet merkittäviä ja ne sisältyvät muihin liiketoiminnan kuluihin
tuloslaskelmassa.
Myydyt liiketoiminnot
Oriola Oyj:n tytäryhtiön Svensk dos AB:n koko osakekannan myynti
Apotekstjänst Sverige AB:lle saatiin päätökseen 1.4.2025.
Svensk dos AB luokiteltiin myytävänä olevaksi lokakuusta
2023 lähtien kaupan toteutumiseen saakka. Svensk dos AB
kuului Distribution-segmenttiin.
Kaupan seurauksena Oriolalle syntyi yhteensä 3,0 miljoonan euron
myyntitappio. Kokonaiskäteisvastike oli 4,1 miljoonaa euroa.
Vuoden 2025 ensimmäisellä vuosineljänneksellä kirjattiin
Ruotsin annosjakeluliiketoiminnassa yhteensä 5,7 miljoonan
euron arvonalentumistappio liikearvoon ja muihin
pitkäaikaisiin omaisuuseriin.
10.3. Hankitut ja myydyt liiketoiminnot
Pitkäaikaiset omaisuuserät tai luovutettavien erien ryhmät
luokitellaan myytävänä oleviksi, jos sen kirjanpitoarvoa
vastaava määrä tulee kertymään pääasiallisesti omaisuuserän
myynnistä sen sijaan, että se kertyisi omaisuuserän jatkuvasta
käytöstä. Luokittelukriteerit täyttyvät, kun myynti on erittäin
todennäköinen, omaisuuserä tai luovutettavien erien ryhmän
on välittömästi myytävissä nykyisessä kunnossaan tällaisten
omaisuuserien myynnissä yleisin ja tavanomaisin ehdoin,
johto on sitoutunut omaisuuserän myyntiä koskevaan
suunnitelmaan ja myynnin odotetaan tapahtuvan vuoden
kuluessa luokittelupäivästä.
Kun aineettomat ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
on luokiteltu myytävänä oleviksi, niitä ei enää poisteta,
eikä osuuksiin yhteis- ja osakkuusyrityksissä enää sovelleta
pääomaosuusmenetelmää. Luokitteluajankohdasta
lähtien myytävänä olevat omaisuuserät tai luovutettavien
erien ryhmä arvostetaan kirjanpitoarvoon tai myynnistä
aiheutuvilla menoilla vähennettyyn käypään arvoon sen
mukaan, kumpi näistä on alempi.
Hankitun yrityksen yksilöitävissä olevat varat ja vastattavaksi
otetut velat arvostetaan käypään arvoon hankintahetkellä.
Mahdollinen ehdollinen vastike on arvostettu käypään
arvoon hankintahetkellä ja se on luokiteltu muihin korollisiin
velkoihin. Ehdollisen kauppahinnan muutokset ja hankintaan
liittyvät menot kirjataan tulosvaikutteisesti .

Myytyjen toimintojen vaikutus konsernin varoihin ja velkoihin |  |
Milj. euroa | 2025 | 2024*
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 1,6 | 2,3
Liikearvo | - | 4,5
Muut aineettomat hyödykkeet | 1,5 | 1,8
Laskennalliset verosaamiset | 1,0 | 0,6
Vaihto-omaisuus | 1,8 | 1,5
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 1,7 | 2,4
Rahavarat | 0,0 | 0,0
Varat yhteensä | 7,6 | 13,1
Milj. euroa |  |
Laskennalliset verovelat | 0,1 | 0,1
Lyhytaikaiset ostovelat ja muut velat | 1,7 | 1,7
Velat yhteensä | 1,8 | 1,8
Nettovarat | 5,8 | 11,3

*Tilikauden 2024 lopussa Ruotsin annosjakeluliiketoiminnan varat ja
velat oli luokiteltu myytävänä olevaksi.

Myytyjen toimintojen vaikutus konsernin tulokseen |
Milj. euroa | 2025
Myyntihinta | 5,6
Myydyt nettovarat | -5,8
Myyntiin liittyvät kulut | -0,2
Yhteensä | -0,5
Muuntoerot , jotka on luokiteltu uudelleen muista |
laajan tuloksen eristä | -2,6
Liiketoiminnan myyntitappio | -3,0
Myytyjen toimintojen rahavirtavaikutus |
Milj. euroa | 2025
Rahana saatu vastike | 5,6
Myytyjen toimintojen rahavarat | -1,4
Myytyjen toimintojen rahavirtavaikutus | 4,1

Oriola ei myynyt liiketoimintoja vuonna 2024.
151 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
10.4 Sijoitukset yhteisyrityksiin
Yhteisyritykset ovat yhteisjärjestelyjä, jossa konsernilla
on yhteinen määräysvalta muiden osapuolten kanssa, ja
osapuolilla on järjestelyyn liittyviä nettovaroja koskevia
oikeuksia.
Sijoitukset yhteisyrityksiin yhdistellään
konsernitilinpäätökseen pääomaosuusmenetelmää
käyttäen. Sijoitukset yhteisyrityksiin merkitään taseeseen
hankintahetkellä hankintamenoonsa, jonka jälkeen
konsernin osuus hankinnan jälkeen syntyneistä voitoista ja
tappioista lisätään konsernin taseen yhteisyrityssijoituksiin.
Pääomaosuusmenetelmän mukaisesti konsernin
omistusosuutta vastaava osuus yhteisyritysten tuloksesta
esitetään omana eränään konsernin tuloslaskelmassa
liikevoiton jälkeen.
Yhteisyritysten kirjanpitoarvo testataan arvonalentumisen
varalta aina kun tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viit-
taavat siihen, että kirjanpitoarvoa ei ehkä ole kerrytettävissä.
Oriola omistaa 50 prosenttia Swedish Pharmacy Holding
AB:stä, joka omistaa Kronans Apotek -apteekkiketjun
Ruotsissa.
Arvioiden käyttö: Johdon harkintaa vaaditaan testattaessa
yhteisyrityksen kirjanpitoarvoa arvonalentumisen varalta.
Arvonalentumistestaus perustuu kerrytettävissä olevan
rahamäärän määrittämiseen käyttöarvon avulla. Käyttöarvo
on laskettu diskontattujen tulevien rahavirtojen mallilla
(DCF). Testissä käytetyt rahavirtaennusteet perustuvat
yhteisyrityksen hallituksen ja johdon hyväksymään
liiketoimintasuunnitelmaan vuosille 2026-2030.
Suunnitelmaa päivitettiin vuonna 2025, ja sen taustalla on
laaja markkina-, kilpailu- ja strateginen analyysi sekä arvio
Kronans Apotekin nyky- ja tavoitetilasta. Suunnitelmien
tärkeimpiä oletuksia ovat arviot markkinoiden pitkän
aikavälin kokonaiskasvusta, liiketoimintojen markkina-
asemasta ja kannattavuudesta. Keskeiset muuttujat
arvonalentumistestauksessa ovat liikevaihdon
kasvuprosentti, käyttökateprosentti, ennustekauden
jälkeinen kasvutekijä ja diskonttauskorko.
Tärkeimpien liiketoimintajärjestelmien integraatio ja yhden-
mukaistaminen saatiin päätökseen vuonna 2025. Myynnin
kehitys on arvioitu realistiseksi ja markkinaehtoihin perus-
tuvaksi. Pitkänaikavälin kasvutekijänä on käytetty vuoden
2030 jälkeen 2,0 prosenttia, joka heijastaa Ruotsin apteekki-
markkinan pitkän aikavälin vakaata ja maltillista kasvua sekä
inflaatio-odotuksia.
Laskennassa käytetty diskonttauskorko 8,4 % perustuu
painotettuun keskimääräiseen pääomakustannukseen
huomioiden liiketoimintaan liittyvät riskit. Diskonttausko-
ron määrittämiseen liittyvät tiedot on hankittu ulkoisesta
tietolähteestä ja huomioitu samoilla periaatteilla kuin Oriolan
muiden liiketoimintojen arvonalentumistestauksissa.
Oriola tekemän arvonalentumistestauksen perusteella arvon-
alentumista yhteisyrityksen kirjanpitoarvoon ei ole todettu.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. | 210,9 | 235,4
Osuus tilikauden tuloksesta | -22,8 | -24,8
Kurssierot | -2,4 | 0,3
Kirjanpitoarvo 31.12 | 185,7 | 210,9

Osuus tilikauden tuloksesta vuonna 2025 sisältää Oriolan 15,8
(16,3) miljoonan euron osuuden Kronans Apotekin liikearvon
arvonalentumisesta. Arvonalentumiset liittyvät Kronans Apotekin
integraatioon ja siirtymiseen yhteen ERP-järjestelmään, näiden
vaatiessa enemmän aikaa kuin ennakoitiin. Integraatio ja ERP-
projekti on saatu päätökseen vuonna 2025.
Yhteenveto yhteisyrityksen taloudellisista tiedoista
Alla esitetty yhteenveto perustuu yhteisyrityksen IFRS-standardien
mukaisesti raportoituihin lukuihin.

|  | Swedish Pharmacy Holding AB
Tase, milj. euroa | 31.12.2025 | 31.12.2024
Lyhytaikaiset varat |  |
Rahavarat | 13,8 | 3,8
Muut lyhytaikaiset varat | 165,9 | 156,5
Lyhytaikaiset varat yhteensä | 179,7 | 160,3
Pitkäaikaiset varat |  |
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 18,5 | 18,7
Aineettomat hyödykkeet | 404,9 | 422,0
Muut pitkäaikaiset varat | 70,1 | 67,1
Pitkäaikaiset varat yhteensä | 493,5 | 507,8
Lyhytaikaiset velat |  |
Ostovelat | 142,3 | 114,2
Muut lyhytaikaiset velat | 51,5 | 48,7
Lyhytaikaiset velat yhteensä | 193,8 | 162,8
Pitkäaikaiset velat | 102,0 | 104,8
Nettovarat yhteensä | 377,4 | 400,4

152 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti

Täsmäytys kirjanpitoarvoon, milj. euroa | 31.12.2025 | 31.12.2024
Nettovarat 1.1. | 400,4 | 468,1
Muutos rahastoissa | 0,6 | -5,0
Oikaisut | -0,6 | 1,7
Muuntoerot | 22,6 | -14,7
Tilikauden tappio | -45,7 | -49,7
Nettovarat 31.12. | 377,4 | 400,4
Konsernin omistusosuus yhteisyrityksestä, % | 50 % | 50 %
Konsernin omistusosuus nettovaroista | 188,3 | 200,2
Muuntoerot | 11,3 | 7,4
Muut | -14,3 | 3,3
Kirjanpitoarvo 31.12 | 185,7 | 210,9
| Swedish Pharmacy Holding AB
Tuloslaskelma, milj. euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto | 1 223,1 | 1 151,1
Poistot ja arvonalentumiset | -72,2 | -84,7
Korkokulut | -4,6 | -5,0
Tuloverot | 4,0 | 2,6
Tilikauden tulos | -45,7 | -49,7

Vuonna 2025 yhtiö kirjasi 31,6 (32,6) miljoonaa euroa liikearvon
arvonalentumistappiota. Arvonalentumiset liittyvät Kronans
Apotekin integraatioon ja siirtymiseen yhteen ERP-järjestelmään,
näiden vaatiessa enemmän aikaa kuin ennakoitiin. Integraatio ja
ERP-projekti on saatu päätökseen vuonna 2025.
153 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
11. Taseen ulkopuoliset erät
11.1. Vakuudet ja vastuusitoumukset

Milj. euroa | 2025 | 2024
Annetut vakuudet |  |
Annetut takaukset tytäryhtiöiden puolesta | 6,9 | 7,1
Annetut yrityskiinnitykset | 1,9 | 2,0
Muut takaukset ja vastuut | 0,6 | 1,7
Yhteensä | 9,4 | 10,9

Merkittävimmät tytäryhtiöiden puolesta annetut takaukset liittyvät
Ruotsin tukkukauppayhtiön ostovelkojen vakuudeksi annettuun
pankkitakaukseen.
11.2. Vuokravastuut
Ei-purettavissa olevien vuokrasopimusten perusteella maksettavat
vähimmäisvuokrat:

Milj. euroa | 2025 | 2024
Alle vuoden kuluttua | 0,2 | 0,7
Yhden ja viiden vuoden välisenä aikana | 0,1 | 0,3
Yhteensä | 0,3 | 0,9

Ei-purettavissa olevat vuokravastuut koostuvat arvoltaan vähäisten
vuokrasopimusten sekä lyhytaikaisten vuokrasopimusten
vähimmäisvuokravastuista, joihin konserni on päättänyt
soveltaa IFRS 16 -standardin sallimia poikkeuksia. Lisätietoja
vuokrasopimuksista löytyy tilinpäätöksen osiosta 7.
Vuokrasopimukset. Lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin ja arvoltaan
vähäisiin omaisuuseriin liittyvät vuokrakulut on esitetty liitetiedossa
7.2. Vuokrasopimukset tuloslaskelmassa.
11.3. Riita-asiat
Oriola on ajoittain osapuolena erilaisissa juridisissa prosesseissa,
valituksissa ja oikeudenkäynneissä. Mikäli on todennäköistä, että
Oriola katsottaisiin korvausvelvolliseksi toiselle osapuolelle ja
korvauksen määrä on riittävällä varmuudella arvioitavissa, yhtiö
varautuu velvoitteen täyttämiseen. Tämänhetkisen tiedon nojalla
vireillä olevilla prosesseilla ei ole materiaalista vaikutusta konsernin
taloudelliseen asemaan.
11.4. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat
Oriola vauhdittaa kasvua ja modernisoi Suomen
toimintansa pitkälle automatisoidulla, huippumodernilla
jakelukeskuksella Järvenpäässä
Oriola ilmoitti 7.1.2026, että se on saattanut päätökseen
jakelutoimintojensa suunnitteluvaiheen ja päättänyt
pitkälle automatisoidun, huippumodernin jakelukeskuksen
rakentamisesta Järvenpäähän. Investoinnin kokonaisarvo on
110–120 miljoonaa euroa, ja se rahoitetaan pääomatehokkaasti
rakennuksen, koneiden ja laitteiden pitkäaikaisella
leasing-sopimuksella. Oriola hankkii ja omistaa maaalueen. Uusi
jakelukeskus rahoitetaan SEB Leasing Oy:n
kautta. Rakentamisen on suunniteltu alkavan vuoden 2026
ensimmäisellä neljänneksellä, ja toimintojen siirron Espoosta
Järvenpäähän arvioidaan alkavan vuoden 2027 loppuun
mennessä. Lisäksi Oriolan pääkonttori muuttaa uuteen
sijaintiin Espoossa.
Oriola aloittaa pitkän aikavälin suunnitelman,
taloudellisten tavoitteiden ja pääoman
allokointiprioriteettien tarkastelun –
pääomamarkkinapäivä tulossa
Oriola ilmoitti 7.1.2026, että se aloittaa pitkän aikavälin
suunnitelman tarkastelun kasvun tukemiseksi ja
kannattavuuden edistämiseksi, taloudellisten tavoitteiden
ja pääoman allokointiprioriteettien tarkastelun
osakkeenomistajien arvonluonnin parantamiseksi. Oriolan
pyrkii saamaan selvityksen valmiiksi kevään 2026 aikana ja
jakaa yksityiskohdat pääomamarkkinapäivässään 12.5.2026.
12. Muut liitetiedot
12.1. Uuden ja uudistetun IFRS-normiston soveltaminen
sekä IFRIC-tulkinnat
IASB on julkistanut tiettyjä uusia tai uudistettuja standardeja ja
tulkintoja, joita ei ole sovellettava vielä 31.12.2025 päättyneeltä
tilikaudelta ja joita konserni ei ole vielä soveltanut. Näillä
standardeilla ei odoteta olevan olennaista vaikutusta nykyiseen tai
tuleviin raportointikausiin eikä odotettavissa oleviin liiketapahtumiin.
Konserni ottaa uudet standardit ja tulkinnat käyttöön kunkin
standardin ja tulkinnan voimaantulopäivästä lähtien, tai mikäli
voimaantulopäivä on muu kuin tilikauden ensimmäinen päivä,
voimaantulopäivää seuraavan tilikauden alusta lukien.
IFRS 18 Tilinpäätöksen esittämistapa ja tilinpäätöksessä esitettävät
tiedot -standardi edellyttää uusien ryhmien (liiketoiminta,
sijoitukset ja rahoitus) ja välisummien esittämistä tuloslaskelmassa,
johdon määrittelemien tuloksellisuutta kuvaavien lukujen
(MPM) liitetietoja, lisää uusia periaatteita tietojen yhdistämiselle
ja erittelylle sekä sisältää rajoitettuja muutoksia IAS 7
Rahavirtalaskelmat -standardiin. IFRS 18 korvaa IAS 1 Tilinpäätöksen
esittäminen -standardin. Uusi standardi tulee voimaan 1.1.2027. EU
ei ole vielä hyväksynyt standardia sovellettavaksi.
Oriola-konsernin IFRS 18 -standardin mukainen liikevoitto
tulee olemaan pienempi, koska tietyt rahoituserät luokitellaan
liiketoimintaryhmään. Lisäksi tietyt rahoituserät luokitellaan
sijoitukset-ryhmään. IFRS 18 -standardin mukaisesti rahoitusryhmä
sisältää pääasiassa korkokuluja ja muita korollisiin velkoihin liittyviä
kuluja. Oriola jatkaa uuden standardin vaikutusten analysointia.
Muilla uusilla tai muutetuilla tilinpäätösstandardeilla ei odoteta
olevan olennaista vaikutusta konserniin.
154 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
155 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Emoyhtiön tilinpäätös
Emoyhtiön tuloslaskelma (FAS)
Tuhat euroa Liitetieto 2025 2024
Liiketoiminnan muut tuotot 2 16 483,4 17 580,9
Henkilöstökulut 3 -8 992,8 -8 038,3
Poistot ja arvonalentumiset 4 -3 333,7 -3 634,8
Liiketoiminnan muut kulut 5 -14 722,3 -13 032,5
Liiketulos -10 565,4 -7 124,7
Rahoitustuotot ja -kulut 6 -6 764,2 -35 425,4
Tulos ennen tilinpäätössiirtoja
ja veroja -17 329,7 -42 550,1
Tilinpäätössiirrot 7 19 582,1 19 278,5
Tuloverot 8 -868,1 -1 335,8
Tilikauden tulos 1 384,3 -24 607,3
Emoyhtiön tase (FAS)
Tuhat euroa Liitetieto 31.12.2025 31.12.2024
VASTAAVAA
Pysyvät vastaavat
Aineettomat hyödykkeet 9
Aineettomat oikeudet 96,7 151,3
Muut aineettomat hyödykkeet 6 738,4 9 832,2
Ennakkomaksut 11 760,1 6 394,9
18 595,2 16 378,4
Aineelliset hyödykkeet 10
Maa- ja vesialueet 77,4 77,4
Koneet ja kalusto 0,0 1,1
Muut aineelliset hyödykkeet 7,0 7,5
84,5 86,0
Sijoitukset 11
Osuudet saman konsernin yrityksissä 263 895,4 273 720,6
Osuudet omistusyhteysyrityksissä 215 212,0 215 212,0
Muut osakkeet ja osuudet 8 203,2 8 203,2
487 310,5 497 135,7
Pysyvät vastaavat yhteensä 505 990,2 513 600,1
Vaihtuvat vastaavat 12
Saamiset
Pitkäaikaiset
Siirtosaamiset 249,1 600,3
Lyhytaikaiset
Myyntisaamiset 7,4 -
Saamiset saman konsernin yrityksiltä 20 232,6 19 662,5
Muut saamiset 5,3 511,6
Siirtosaamiset 1 840,5 1 381,1
22 334,9 22 155,4
Rahat ja pankkisaamiset 152 112,6 113 463,9
Vaihtuvat vastaavat yhteensä 174 447,5 135 619,3
Vastaavaa yhteensä  680 437,7 649 219,5
Tuhat euroa Liitetieto 31.12.2025 31.12.2024
VASTATTAVAA
Oma pääoma 13
Osakepääoma 147 899,8 147 899,8
Muut rahastot 19 418,7 19 418,7
Sijoitetun vapaan oman pääoman
rahasto 76 957,5 76 957,5
Edellisten tilikausien tulos 43 429,0 81 503,8
Tilikauden tulos 1 384,3 -24 607,3
289 089,4 301 172,4
Tilinpäätössiirtojen kertymä 14 1 505,0 1 488,8
Vieras pääoma 15
Pitkäaikainen
Lainat rahoituslaitoksilta 30 000,0 30 000,0
Velat saman konsernin yrityksille - 18 326,2
Siirtovelat 390,1 499,0
30 390,1 48 825,2
Lyhytaikainen
Lainat rahoituslaitoksilta - 1 000,0
Ostovelat 2 476,8 2 778,6
Velat saman konsernin yrityksille 332 448,0 264 829,6
Muut velat 22 558,0 27 384,6
Siirtovelat  1 970,6 1 740,2
359 453,3 297 733,1
Vieras pääoma yhteensä 389 843,3 346 558,3
Vastattavaa yhteensä  680 437,7 649 219,5
156 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Emoyhtiön rahoituslaskelma (FAS)
Tuhat euroa 2025 2024
Liiketoiminnan rahavirta
Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja -17 329,7 -42 550,1
Oikaisuerät
Suunnitelman mukaiset poistot ja
arvonalentumiset 3 333,7 3 634,8
Realisoitumattomat kurssivoitot ja -tappiot 4 745,1 1 054,3
Muut oikaisut -652,2 -1,2
Rahoitustuotot- ja kulut 4 111,6 33 180,5
-5 791,5 -4 681,6
Käyttöpääoman muutos
Lyhytaikaisten korottomien liikesaamisten
muutos -118,0 -802,6
Lyhytaikaisten korottomien velkojen muutos 197,9 -537,3
-5 711,6 -6 021,5
Maksut ja tulot muista rahoituseristä -4 239,0 -497,3
Saadut korot 2 719,9 3 748,4
Maksetut korot -4 924,9 -7 924,4
Maksetut välittömät verot -1 195,8 -1 250,0
Liiketoiminnan rahavirta -13 351,3 -11 944,7
Investointien rahavirta
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin
hyödykkeisiin -5 761,6 -3 294,9
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden
luovutustulot 0,4 -
Tytäryhtiöosakkeiden luovutukset 5 232,7 -
Saadut osingot investoinneista - 8 799,7
Investointien rahavirta -528,5 5 504,8
Rahoituksen rahavirta
Omien osakkeiden hankinta -115,9 -111,0
Tuhat euroa 2025 2024
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut -19 113,5 -18 502,2
Pitkäaikaisten lainojen nostot - 30 000,0
Lyhytaikaistenlainojen taikaisinmaksut -1 000,0 -57 860,5
Muun lyhytaikaisen rahoituksen muutos 62 729,4 22 147,9
Saadut konserniavustukset 19 170,0 19 392,5
Maksetut osingot -12 698,7 -12 695,6
Rahoituksen rahavirta 48 971,2 -17 628,9
Rahavarojen muutos 35 091,4 -24 068,9
Rahavarat tilikauden alussa 113 463,9 137 532,8
Rahavarojen muutos 35 091,4 -24 068,9
Valuuttakurssien muutosten vaikutukset
rahavaroihin 3 557,3 -
Rahavarat tilikauden lopussa 152 112,6 113 463,9
157 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Emoyhtiön liitetiedot (FAS)
1. Laatimisperiaatteet
Oriola Oyj on Oriola-konsernin emoyhtiö ja sen kotipaikka
onEspoo. Oriola Oyj tuottaa konserniyhtiöille hallintopalveluja,
jotka on keskitetty luonteensa puolesta emoyhtiön tuotettaviksi.
Jäljennös Oriola-konsernin konsernitilinpäätöksestä on saatavana
Oriola Oyj:n pääkonttorista, Orionintie 5, 02200 Espoo (investor.
relations@oriola.com).
Oriola Oyj:n tilinpäätös on laadittu euroina ja noudattaen suo-
malaista liikekirjanpito- ja osakeyhtiölainsäädäntöä. Tilinpäätös
esitetään tuhansina euroina.
Oriola Oyj noudattaa erillistilinpäätöksessään konsernin IFRS-nor-
mistoon perustuvia laskentaperiaatteita soveltuvin osin. Alla
esitetään ne laatimisperiaatteet, joissa Oriola Oyj poikkeaa kon-
sernitilinpäätöksen laatimisperiaatteista. Konsernitilinpäätöksen
laatimisperiaatteet on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa.
Rahoitusvarat ja -velat: Rahoitusinstrumenteista muut lainat ja
saamiset sekä muut rahoitusvelat arvostetaan jaksotettuun hankin-
tamenoon.
Rahavirtaa suojaavat suojauslaskennan alaiset korkojohdannaisso-
pimukset kirjataan käypään arvoon oman pääoman käyvän arvon
rahastoon siltä osin kuin niitä ei ole vielä tuloutettu ja ne ovat
tehokkaita. Valuuttamääräisten tase-erien, kuten pankkitilien, lai-
nojen ja saamisten suojaamiseksi tehdyt valuuttajohdannaiset sekä
rahavirtaa suojaavat johdannaiset, jotka eivät ole suojauslaskennan
piirissä, arvostetaan käypään arvoon käyttäen tilinpäätöspäivän
markkinahintoja ja niiden voitot ja tappiot kirjataan rahoituserien
kurssieroihin.
Osakeperusteiset palkitsemisjärjestelyt: Oriola Oyj:n osakepe-
rusteisten palkitsemisjärjestelyjen kirjanpitokäsittely on selostettu
konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteissa. Oriola Oyj:n osakepe-
rusteiset palkitsemisjärjestelyt koostuvat osakkeina maksettavasta
osuudesta ja rahana maksettavasta osuudesta. Myönnettyjen
etuuksien osakkeina maksettava osuuden arvo on Oriola Oyj:n
osakkeen kurssi myöntämishetkellä vähennettynä ansaintajakson
aikana odotettavissa olevilla osingoilla. Rahana maksettava osuus
arvostetaan käypään arvoon, joka on osakkeen kurssi raportointi-
jakson lopussa. Järjestelmistä syntyvät kulut kirjataan tuloslaskel-
maan oikeuden syntymisajanjakson kuluessa. Emoyhtiön tilinpää-
töksessä sekä osakkeina maksettava osuus että rahana maksettava
osuus kirjataan taseeseen siirtovelaksi. Maksuhetkellä osakkeina
maksettava osuus kirjataan hyvityksenä omaan pääomaan.
Eläkejärjestelyt: Oriola Oyj:n lakisääteinen eläketurva on järjes-
tetty Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisessa. Lisäeläketurva
on järjestetty OP-Henkivakuutus Oy:ssä. Eläkejärjestelyihin liittyvät
maksut merkitään eläkekuluiksi suoriteperusteisesti, eikä taseeseen
kirjata eläkejärjestelyistä muita eläke- tai saamiseriä kuin näihin
liittyvät jaksotukset.
Vuokrasopimukset: Vuokrasopimukset ovat pääasiassa ICT-lait-
teiden vuokrasopimuksia. Suoritettavat vuokrat kirjataan kuluksi
vuokra-ajan kuluessa ja ne sisältyvät liiketoiminnan muihin
kuluihin. Vuokrattuja hyödykkeitä ja niihin liittyviä velkoja ei kirjata
emoyhtiön taseeseen.
Tytäryhtiöosakkeet: Tytäryhtiöosakkeiden tasearvoja tarkastel-
laan osana konsernin arvonalentumistestausta, jossa konsernin
rahavirtaa tuottaville yksiköille on laadittu käyttöarvolaskelmiin
perustuvat rahavirtaennusteet. Tytäryhtiöosakkeiden arvonalen-
tumistestauksessa rahavirrat allokoidaan edelleen tytäryhtiöiden
kerrytettävissä oleviksi rahamääriksi. Arvonalentuminen kirjataan,
jos tytäryhtiöosakkeiden ja tytäryhtiöltä olevien nettolainasaamis-
ten summa ylittää vastaavan omaisuuden kerrytettävissä olevan
rahamäärän.
Pysyvien vastaavien muut sijoitukset: Jos pysyviin vastaaviin
kuuluvan muun sijoituksen todennäköisesti tulevaisuudessa kerryt-
tämän tulon arvioidaan olevan pysyvästi vielä poistamatonta han-
kintamenoa pienempi, erotus kirjataan arvonalennuksena kuluksi.
2. Liiketoiminnan muut tuotot
Tuhat euroa
2025 2024
Vuokratuotot 13,2 12,9
Muut palveluveloitukset 16 467,4 16 910,0
Muut liiketoiminnan tuotot 2,8 658,0
Yhteensä 16 483,4 17 580,9
3. Henkilöstö
Tuhat euroa 2025 2024
Henkilöstökulut
Palkat ja palkkiot 7 403,1 6 529,3
Eläkekulut 1 222,9 1 111,2
Muut henkilösivukulut 366,9 397,8
Yhteensä 8 992,8 8 038,3
Henkilömäärä keskimäärin 71 67
Yhtiön toimielinten palkat ja palkkiot
Toimitusjohtaja ja hallituksen jäsenet yhteensä 968,7 878,6
Toimitusjohtajan ja hallitusten jäsenten eläkekulut sekä palkat ja
palkkiot on esitetty konsernitilinpäätöksessä kohdassa 10.2. Lähipii-
ritapahtumat.
4. Poistot ja arvonalentumiset
Tuhat euroa 2025 2024
Suunnitelman mukaiset poistot 3 333,7 3 634,8
Yhteensä 3 333,7 3 634,8
Selvitys suunnitelman mukaisten poistojen perusteista on esitetty
konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa 6.1. ja 6.2. Tilikauden poistot
tase-erittäin on esitetty liitetiedoissa 9-10.
158 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
5. Liiketoiminnan muut kulut
Tuhat euroa 2025 2024
Posti-, puhelin- ja pankkikulut 131,3 137,3
IT-kulut 10 019,2 7 650,0
Matka- ja autokulut 325,6 366,9
Hallinnolliset asiantuntijapalvelut 2 440,1 3 082,9
Liiketoiminnan muut kulut 1 806,1 1 795,3
Yhteensä 14 722,3 13 032,5
Liiketoiminnan muut kulut ovat pääosin omistajuuteen liittyviä
kuluja.
Liiketoiminnan muihin kuluihin kirjatut
tilintarkastajan palkkiot 2025 2024
Palkkiot lakisääteisestä tilintarkastuksesta 84,0 82,0
Palkkiot muista tilintarkastuksen toimeksiannoista 76,9 104,7
Palkkiot muista palveluista 28,5 39,5
Yhteensä 189,5 226,2
6. Rahoitustuotot ja -kulut
Tuhat euroa 2025 2024
Tuotot osuuksista saman konsernin yrityksissä
Osinkotuotot - 8 799,7
Muut korko- ja rahoitustuotot
Korkotuotot saman konsernin yrityksiltä 19,4 33,4
Korkotuotot muilta yrityksiltä 2 700,5 3 715,0
Muut rahoitustuotot 20 581,1 16 184,5
Korkokulut ja muut rahoituskulut
Korkokulut saman konsernin yrityksille -1 081,8 -3 240,6
Korkokulut muille -3 784,7 -4 448,8
Muut rahoituskulut -21 591,5 -18 386,0
Kulut osuuksista saman konsernin yrityksissä
Tytäryhtiöosakkeiden luovutustappio -3 607,3 -
Sijoitusten arvonalentumiset
Arvonalentumiset pysyvien vastaavien
sijoituksista - -38 082,6
Yhteensä -6 764,2 -35 425,4
Rahoitustuottoihin ja -kuluihin sisältyy:
Korkotuotot 2 719,9 3 748,4
Korkokulut -4 866,5 -7 689,4
Kurssierot (netto) -111,6 -36,3
Pysyviin vastaaviin tehtyjen sijoitusten arvonalentumiset sisältävät
tytäryhtiöosakkeiden arvonalentumisen (11,0 miljoonaa euroa) ja
arvonalentumiskirjauksen yhteisyrityksen osakkeista (27,0 miljoo-
naa euroa).
7. Tilinpäätössiirrot
Tuhat euroa 2025 2024
Poistoeron muutos -16,2 108,6
Saadut konserniavustukset 19 598,3 19 170,0
Yhteensä 19 582,1 19 278,5
8. Tuloverot
Tuhat euroa 2025 2024
Tilikauden tuloverot 998,7 1 335,8
Edellisten tilikausien tuloverot -130,6 -
Yhteensä 868,1 1 335,8
159 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
9. Aineettomat hyödykkeet
Tuhat euroa
2025
Aineettomat
oikeudet
Muut
aineettomat
hyödykkeet
Ennakkomaksut
ja keskeneräiset
hankinnat Yhteensä
Hankintameno 1.1. 812,7 29 845,8 6 394,9 37 053,3
Lisäykset - 184,2 5 365,2 5 549,4
Vähennykset - -25,3 - -25,3
Hankintameno 31.12. 812,7 30 004,7 11 760,1 42 577,4
Kertyneet poistot 1.1. 661,4 20 013,6 - 20 674,9
Vähennysten kertyneet poistot - -25,3 - -25,3
Tilikauden poistot 54,6 3 278,0 - 3 332,6
Kertyneet poistot 31.12. 716,0 23 266,2 - 23 982,2
Kirjanpitoarvo 31.12. 96,7 6 738,4 11 760,1 18 595,2
2024    
Hankintameno 1.1. 812,7 29 819,9 1 865,6 32 498,1
Lisäykset - 13,6 4 541,6 4 555,2
Vähennykset - 12,3 -12,3 -
Hankintameno 31.12. 812,7 29 845,8 6 394,9 37 053,3
Kertyneet poistot 1.1. 589,8 16 451,8 - 17 041,6
Tilikauden poistot 71,6 3 561,7 - 3 633,3
Kertyneet poistot 31.12. 661,4 20 013,6 - 20 674,9
Kirjanpitoarvo 31.12. 151,3 9 832,2 6 394,9 16 378,4
10. Aineelliset hyödykkeet
Tuhat euroa
2025
Maa- ja
vesialueet
Koneet ja
kalusto
Muut aineelliset
hyödykkeet Yhteensä
Hankintameno 1.1. 77,4 17,7 7,5 102,6
Vähennykset - - -0,5 -0,5
Hankintameno 31.12. 77,4 17,7 7,0 102,2
Kertyneet poistot 1.1. - 16,6 - 16,6
Tilikauden poistot - 1,1 - 1,1
Kertyneet poistot 31.12. - 17,7 - 17,7
Kirjanpitoarvo 31.12. 77,4 0,0 7,0 84,5
2024
Hankintameno 1.1. 77,4 17,7 7,5 102,6
Hankintameno 31.12. 77,4 17,7 7,5 102,6
Kertyneet poistot 1.1. - 15,1 - 15,1
Tilikauden poistot - 1,5 - 1,5
Kertyneet poistot 31.12. - 16,6 - 16,6
Kirjanpitoarvo 31.12. 77,4 1,1 7,5 86,0
160 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
11. Sijoitukset
Tuhat euroa
2025
Osuudet saman
konsernin yrityksissä
Osuudet
omistusyhteys-
yrityksissä
Muut osakkeet ja
osuudet Yhteensä
Hankintameno 1.1. 308 750,9 242 250,0 8 203,2 559 204,1
Vähennykset -27 583,5 - - -27 583,5
Hankintameno 31.12. 281 167,4 242 250,0 8 203,2 531 620,6
Kertyneet arvonalentumiset 1.1. -35 030,4 -27 038,0 - -62 068,4
Palautuneet arvonalentumiset 17 758,3 - - 17 758,3
Arvonalentumiset 31.12. -17 272,1 -27 038,0 - -44 310,1
Kirjanpitoarvo 31.12. 263 895,4 215 212,0 8 203,2 487 310,5
2024   
Hankintameno 1.1. 308 750,9 242 250,0 8 203,2 559 204,1
Hankintameno 31.12. 308 750,9 242 250,0 8 203,2 559 204,1
Kertyneet arvonalentumiset 1.1. -23 985,8 - - -23 985,8
Arvonalentumiset -11 044,6 -27 038,0 - -38 082,6
Arvonalentumiset 31.12. -35 030,4 -27 038,0 - -62 068,4
Kirjanpitoarvo 31.12. 273 720,6 215 212,0 8 203,2 497 135,7
Osuudet omistusyhteysyrityksissä sisältää Oriola Oyj:n 50 prosentin omistusosuuden Swedish Pharmacy Holding AB:stä,
joka omistaa Kronans Apotek ja Apoteksgruppen -apteekkiketjut Ruotsissa. Vuonna 2024 yhtiössä tehtiin 11,0 miljoonan
euron arvonalentuminen tytäryhtiöosakkeisiin ja 27,0 miljoonan euron arvonalentuminen Swedish Pharmacy Holding
AB:n osakkeisiin.
12. Saamiset
Tuhat euroa 2025 2024
Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Lyhytaikaiset saamiset
Myyntisaamiset 634,3 466,1
Muut saamiset - 26,5
Siirtosaamiset 19 598,3 19 170,0
Yhteensä 20 232,6 19 662,5
Siirtosaamisten olennaiset erät
Pitkäaikaiset siirtosaamiset
Koronvaihtosopimuksen markkina-arvon
muutos 249,1 600,3
Lyhytaikaiset siirtosaamiset
Lainojen järjestelypalkkiot 236,3 146,8
Tuloverosaamiset 327,7 -
Suojausten kurssivoitot 292,9 450,1
Saamatta olevat korvaukset 17,0 15,1
Konserniavustukset 19 598,3 19 170,0
Muut siirtosaamiset 882,2 573,1
Koronvaihtosopimuksen markkina-arvon
muutos 84,5 195,9
Yhteensä 21 687,9 21 151,4
161 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
13. Oma pääoma
Tuhat euroa 2025 2024
Osakepääoma 1.1. 147 899,8 147 899,8
Osakepääoma 31.12. 147 899,8 147 899,8
Sidottu oma pääoma 147 899,8 147 899,8
Käyttörahasto 1.1. 19 418,7 19 418,7
Käyttörahasto 31.12. 19 418,7 19 418,7
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 1.1. 76 957,5 76 957,5
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
31.12. 76 957,5 76 957,5
Edellisten tilikausien tulos 1.1. 56 896,4 94 313,5
Osingonjako -12 698,7 -12 698,7
Oikaisut -652,8 -
Osakepalkitseminen -115,9 -124,0
Omien osakkeiden hankinta* - -111,0
Omien osakkeiden luovutus - 124,0
Edellisten tilikausien tulos 31.12. 43 429,0 81 503,8
Tilikauden tulos 1 384,3 -24 607,3
Vapaa oma pääoma 141 189,6 153 272,7
Yhteensä 289 089,4 301 172,4
* Osakepalkkiojärjestelmää varten hankitut osakkeet.
Jakokelpoinen vapaa oma pääoma 31.12. 2025 2024
Käyttörahasto 19 418,7 19 418,7
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 76 957,5 76 957,5
Edellisten tilikausien tulos 43 429,0 81 503,8
Tilikauden tulos 1 384,3 -24 607,3
Jakokelpoinen vapaa oma pääoma 31.12. 141 189,6 153 272,7
14. Tilinpäätössiirtojen kertymä
Tuhat euroa 2025 2024
Kertynyt poistoero 1 505,0 1 488,8
Yhteensä 1 505,0 1 488,8
15. Vieras pääoma
Tuhat euroa 2025 2024
Velat saman konsernin yrityksille
Pitkäaikaiset velat
Muut velat - 18 326,2
Lyhytaikaiset velat
Ostovelat 66,7 54,7
Muut velat 332 381,3 264 775,0
Yhteensä 332 448,0 283 155,8
Siirtovelkojen olennaiset erät
Pitkäaikaiset siirtovelat
Koronvaihtosopimuksen markkina-arvon
muutos 390,1 499,0
Lyhytaikaiset siirtovelat
Henkilöstökuluihin liittyvät erät 1 829,6 1 544,4
Korot 48,6 107,0
Muut siirtovelat 92,4 88,8
Yhteensä 2 360,6 2 239,2
16. Vakuudet, vastuusitoumukset ja muut taseen
ulkopuoliset järjestelyt
Tuhat euroa 2025 2024
Takaukset ja muut vastuut
Muut vastuut ja järjestelyt - 1 000,0
Yhteensä - 1 000,0
Vuokravastuut
Vuoden sisällä erääntyvät 33,0 33,0
Yhteensä 33,0 33,0
Vuokravastuut koneista ja kalustosta
Vuoden sisällä erääntyvät 254,7 288,2
1-5 vuoden sisällä erääntyvät 233,6 248,7
Yhteensä 488,3 536,9
17. Johdannaiset ja rahoitusriskien hallinta
Tuhat euroa 2025 2024
Johdannaissopimusten nimellisarvot
Koronvaihtosopimukset 85 445,2 82 360,6
Termiini- ja valuutanvaihtosopimukset 102 573,6 94 249,1
Yhteensä 188 018,8 176 609,7
Johdannaissopimusten käyvät arvot
Koronvaihtosopimukset -56,5 595,6
Termiini- ja valuutanvaihtosopimukset 203,5 450,1
Yhteensä 147,0 1 045,8
Oriola Oyj:llä on Oriola-konsernin rahavirtaa suojaavia, suojauslas-
kennan alaisia koronvaihtosopimuksia sekä termiini- että valuutan-
vaihtosopimuksia eri osapuolten kanssa. Näitä johdannaissopimuk-
sia hallitaan Oriola Oyj:n hallituksen vahvistaman rahoituspolitiikan
mukaisesti. Vaikka Oriola-konsernin korkoriski Oriola Sweden AB:n
saamisten myynnistä aiheutuvista rahavirroista on johdannaisso-
pimuksin suojattu konsernitasolla, muodostaa suojaus korkoriskin
Oriola Oyj:lle erillisyhtiönä.
Lisää Oriola-konsernin rahoitusriskien hallinnasta ja johdannais-
sopimuksista on kerrottu konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 8.3.
Rahoitusriskien hallinta.
18. Omistukset muissa yrityksissä
Emoyhtiön omistukset muissa yrityksissä on esitetty konsernin
tilinpäätöksen liitetiedossa 10.1. Tytäryhtiöt.
162 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Varojenjakoehdotus
Emoyhtiön jakokelpoiset varat 31.12.2025 taseen mukaisesti ovat:
Muut rahastot, euroa 19 418 729,58
Sijoitetun vapaan oman pääoman
rahasto, euroa 76 957 531,72
Edellisten tilikausien tulos, euroa 43 428 986,73
Tilikauden tulos, euroa 1 384 340,63
Jakokelpoiset varat yhteensä, euroa 141 189 588,66
Hallituksen varojenjakoehdotus ja
tilinpäätösmerkintä
Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitukset
Espoossa, 24. päivänä helmikuuta 2026
Heikki Westerlund Harri Pärssinen Petra Axdorff Ann Carlsson Meyer
Puheenjohtaja Varapuheenjohtaja
Nina Mähönen Yrjö Närhinen Ellinor Persdotter Nilsson Katarina Gabrielson
Toimitusjohtaja
Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä, 24. päivänä helmikuuta 2026
KPMG Oy Ab
Kim Järvi
KHT
Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että vuodelta 2025 jaetaan osinkoa 0,03
euroa osaketta kohden 185 245 120 osakkeelle 5 557 353,60 euroa. Lisäksi
hallitus ehdottaa, että varsinainen yhtiökokous valtuuttaa hallituksen har-
kintansa mukaan päättämään mahdollisen toisen osinkoerän maksamisesta,
joka on yhteensä enintään 0,04 euroa osakkeelta. Hallituksen tarkoituksena
on, että valtuutukseen perustuva mahdollinen osingonmaksu toteutettaisiin
marraskuussa 2026. Hallitus ehdottaa, että jäljelle jääneet voitonjakokelpoiset
varat 135 632 235,06 euroa jätetään omaan pääomaan.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei ole tilikauden päättymisen jälkeen tapahtu-
nut olennaisia muutoksia.
Sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu tilinpäätös antaa
oikean ja riittävän kuvan yhtiön ja konsernin varoista, vastuista, taloudellisesta
asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Toimintakertomus antaa todenmukaisen selostuksen yhtiön sekä konsernin
liiketoiminnan kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvauksen merkittävimmistä
riskeistä ja epävarmuustekijöistä ja muusta yrityksen tilasta.
Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti on laadittu noudattaen
kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja raportointistandardeja sekä taksono-
mia-asetuksen 8 artiklaa.
163 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Oriola Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Oriola Oyj:n (y-tunnus 1999215-0)
tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2025. Tilinpäätös sisältää
konsernin taseen, laajan tuloslaskelman, laskelman oman pääoman
muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien
olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaa-
tio, sekä emoyhtiön taseen, tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja
liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin
taloudellisesta asemasta sekä sen toiminnan tuloksesta ja
rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan
tuloksesta ja taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa ole-
vien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti
ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun
lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan
hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan
mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Tilintarkastuskertomus
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä
niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja
olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin
tilintarkastuspalvelut ovat parhaan tietomme ja käsityksemme
mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja
koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-
asetuksen 537/2014 5. artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä
palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut on
esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 4.3.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä.
Olennaisuus
Tarkastuksemme laajuuteen on vaikuttanut soveltamamme
olennaisuus. Olennaisuus on määritetty perustuen ammatilliseen
harkintaamme ja se ohjaa tarkastustoimenpiteiden luonteen,
ajoituksen ja laajuuden määrittämisessä, sekä todettujen virheel-
lisyyksien vaikutusten arvioimisessa suhteessa tilinpäätökseen
kokonaisuutena. Olennaisuuden taso perustuu arvioomme sel-
laisten virheellisyyksien suuruudesta, joilla yksin tai yhdessä voisi
kohtuudella odottaa olevan vaikutusta tilinpäätöksen käyttäjien
tekemiin taloudellisiin päätöksiin. Olemme ottaneet huomioon
myös sellaiset virheellisyydet, jotka laadullisten seikkojen vuoksi
ovat mielestämme olennaisia tilinpäätöksen käyttäjille.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka
ammatillisen harkintamme mukaan ovat olleet merkittävimpiä
tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä
seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdis-
tuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annet-
tavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
EU-asetuksen 537/2014 10 artiklan 2 c -kohdan mukaiset merkit-
tävät olennaisen virheellisyyden riskit sisältyvät alla kuvattuihin
tilintarkastuksen kannalta keskeisiin seikkoihin.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä,
että johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä,
onko viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta suhtautu-
misesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen
virheellisyyden riski.
164 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
TILINTARKASTUKSEN KANNALTA KESKEISET SEIKAT KUINKA KYSEISIÄ SEIKKOJA KÄSITELTIIN TILINTARKASTUKSESSA
Myyntituottojen tuloutus (konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja liitetieto 4.2.)
Myyntituotot kertyvät lähinnä tuotteiden ja palveluiden myynnistä. Myyntituotot kirjataan liikevaihdoksi, kun määräysvalta
tuotteeseen tai palveluun siirtyy asiakkaalle joko toimitusehtojen tai asiakassopimuksen mukaisesti.
Oriolalla on lääkeyhtiöiden kanssa sopimuksia, joissa se toimii joko päämiehenä tai agenttina. Oriolan toimiessa päämiehenä
tuotteen omistusoikeus, määräysvalta ja maksuvelvoite ovat siirtyneet Oriolalle, jolloin myyntituotot kirjataan bruttomääräisinä
liikevaihdoksi. Kaupintavarastojärjestelyyn perustuvissa sopimuksissa Oriola toimii agenttina, jolloin vain jakelupalkkio kirjataan
liikevaihdoksi. Myyntituottojen kirjaamiskäytäntöjen soveltaminen erilaisten sopimusehtojen mukaisesti edellyttää johdon
harkintaa.
Tietojärjestelmissä käsiteltävien myynti- tapahtumien suuresta lukumäärästä ja tulouttamismenetelmän valintaan liittyvästä
johdon harkinnasta johtuen myyntituottojen tuloutus on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka.
Muodostimme käsityksen myyntituottojen kirjaamisprosessista ja arvioimme tulouttamiseen liittyviä kontrolleja sekä
testasimme niiden toiminnan tehokkuutta. Aineistotarkastustoimenpiteissä painotimme erityisesti epätavallisten
myyntitapahtumien tunnistamista. Testasimme valikoituja myyntisopimuksia ja vuodenvaihteen myyntitapahtumia
varmistuaksemme myyntituottojen kirjaamiskriteerien asianmukaisesta soveltamisesta.
Testasimme otannalla lääkeyhtiöiden myyntisopimuksia varmistuaksemme, että myyntituotot on kirjattu sopimusehtojen ja
konsernin noudattamien laskentaperiaatteiden mukaisesti.
Toteutimme tuloutukseen liittyviä tarkastustoimenpiteitä konsernitasolla ja kussakin konsernitarkastukseen sisältyneessä
yhtiössä.
Olemme myös arvioineet myyntituottojen esittämiseen liittyvien laatimisperiaatteiden ja liitetietojen asianmukaisuutta.
Vaihto-omaisuuden arvostus (konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja liitetieto 5.2.)
Konsernin vaihto-omaisuuden tasearvo oli tilikauden lopussa 188 milj. euroa.
Tavaravirtojen hallinta, inventointikäytännöt ja vaihto-omaisuuden hinnoittelu ovat keskeisiä tekijöitä vaihto-omaisuuden
arvostuksessa. Oriolalla on lääkeyhtiöiden kanssa erilaisia toimitussopimuksia, joiden ehdoista riippuen varastossa olevat
tuotteet käsitellään joko yhtiön omana vaihto-omaisuutena tai kaupintavarastona.
Lisäksi vaihto-omaisuuden arvostukseen sisältyy johdon harkintaa mahdollisen arvoltaan alentuneen vaihto-omaisuuden
määrittämiseen liittyen.
Tasearvon merkittävyydestä ja siihen liittyvästä johdon harkinnasta johtuen vaihto-omaisuuden arvostus on tilintarkastuksessa
keskeinen seikka.
Olemme arvioineet laskentaperiaatteiden asianmukaisuutta suhteessa IFRS-säännöstöön sekä vaihto-omaisuuden hallinnan
kannalta keskeisten tietojärjestelmien toimivuutta.
Olemme testanneet vaihto-omaisuuden hallintaan ja valvontaan sekä varastomäärien oikeellisuuteen ja arvostukseen liittyviä
kontrolleja sekä suorittaneet aineistotarkastus-toimenpiteitä vaihto-omaisuuden hinnoittelun ja epäkuranttiusvarauksen
oikeellisuuden arvioimiseksi.
Olemme käyneet läpi valittuja sopimuksia varmistuaksemme vaihto-omaisuuden käsittelystä sopimusehtojen ja konsernin
noudattamien laskentaperiaatteiden mukaisesti.
Lisäksi olemme osallistuneet vaihto-omaisuuden inventointeihin valituilla toimipaikoilla inventointirutiinien toimivuuden
arvioimiseksi.
Emoyhtiön sijoitusten arvostus (emoyhtiön tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja liitetiedot 1 ja 11)
Sijoitusten arvo on 487 milj. euroa emoyhtiön tilinpäätöksessä 31.12.2025.
Sijoitusten arvostaminen edellyttää johdolta arvioita omaisuuserän tulevaisuudessa kerryttämän tulon todennäköisestä
määrästä ja mahdollisen arvonalentumisen pysyvyydestä. Sijoitusten arvostusta arvioidaan vuosittain ja testataan tarvittaessa
arvonalentumisen varalta perustuen tulevaisuuden tulonodotuksiin.
Tulevaisuuden tulonodotuksiin liittyvästä johdon harkinnasta ja tasearvojen merkittävyydestä johtuen sijoitusten arvostus on
emoyhtiön tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka.
Sijoitusten tarkastukseen on osallistunut KPMG:n arvonmäärityksen asiantuntijoita, jotka ovat arvioineet testauslaskelmissa
käytetyn mallin asianmukaisuutta ja testanneet laskelmien teknistä oikeellisuutta. Olemme haastaneet testauslaskelmissa
käytettyjä keskeisiä oletuksia ennustetun liikevaihdon kasvun, kannattavuuden ja käytetyn diskonttokoron osalta sekä
verranneet niitä markkina- ja toimialakohtaisiin tietoihin.
Olemme verranneet testauslaskelmissa käytettyjä rahavirtoja ja niiden taustalla olevia oletuksia emoyhtiön hallituksen
hyväksymiin budjetteihin, ulkopuolisiin lähteisiin ja omiin näkemyksiimme.
165 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan
velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta
siten, että konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa
käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien
mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien
säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus
ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta,
jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen,
jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia
arvioimaan emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja
soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät toimin-
nan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan
jatkuvuuteen perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatku-
vuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai konserni aiotaan purkaa
tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin
tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko
tilinpäätöksessä kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa tilintarkastuskerto-
mus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea
varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys
aina havaitaan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa
tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä
tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin
tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin
päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu,
että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen
skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvat tilinpäätöksen olennaisen virheellisyyden riskit,
suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia tilin-
tarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevi-
denssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen
virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että
virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta,
sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä,
tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen
esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevan-
tista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan
olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet,
mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehok-
kuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden
asianmukaisuutta sekä johdon tekemien kirjanpidollisten arvioi-
den ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjoh-
tajan ollut asianmukaista laatia tilinpäätös perustuen oletukseen
toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme tilintarkas-
tusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista
tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta,
joka voi antaa merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin
kykyä jatkaa toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on, että olen-
naista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkas-
tuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin
tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta
koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Joh-
topäätöksemme perustuvat tilintarkastuskertomuksen antamis-
päivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset
tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei
emoyhtiö tai konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tie-
dot mukaan lukien, yleistä esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä
ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia liiketoimia ja
tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen
hankkiaksemme konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastus-
lausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen määrän tarkoituk-
seen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia
yhteisöjä tai liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta
informaatiosta. Vastaamme konsernin tilintarkastusta varten
suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja
läpikäynnistä. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkas-
tuksen suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä
tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien mahdolliset sisäisen
valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme tilintar-
kastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme
noudattaneet riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä
vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista suhteista
ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan riip-
pumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä
varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista
seikoista olivat merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tilikauden
tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta kes-
keisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi
166 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
jos säädös tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun
äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa toteamme, ettei kyseisestä
seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä aiheutu-
vien epäedullisten vaikutusten voisi kohtuudella odottaa olevan
suuremmat kuin tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana
19.3.2018 alkaen yhtäjaksoisesti 8 vuotta.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu
informaatio käsittää toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen
sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä tilinpäätöstä eikä sitä
koskevaa tilintarkastuskertomustamme.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio
tilinpäätöksen tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme
arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa tilinpäätök-
sen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme tietämyksen
kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä.
Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvi-
oida, onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen sovelletta-
via säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia
tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysrapor-
tointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpää-
töksen tiedot ovat yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on
laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä. Lausuntomme
eivät kata niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään
kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyt-
töömme saamaamme muuhun informaatioon kohdistamamme
työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa informaa-
tiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä
seikasta. Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
Muut lakiin perustuvat lausunnot
Velvollisuutenamme on antaa suorittamamme tilintarkastuksen
perusteella lausunto kirjanpitolain 7 b luvun edellyttämän tulovero-
kertomuksen rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tuloverokertomuksen rekiste-
röinnistä ja julkistamisesta.
Lausuntonamme esitämme, että yhtiö ei ole ollut velvollinen rekis-
teröimään ja julkistamaan kirjanpitolain 7 b luvussa tarkoitettua
tuloverokertomusta päättynyttä tilikautta välittömästi edeltäneeltä
tilikaudelta.
Helsingissä 24. helmikuuta 2026
KPMG OY AB
Tilintarkastusyhteisö
Kim Järvi
KHT
167 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Kestävyysraportin varmennuskertomus
Oriola Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan
toimeksiannon, jonka kohteena on Oriola Oyj:n (y-tunnus 1999215-
0) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin
perusteella tietoomme ei ole tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn
uskoa, että konsernikestävyysraportissa ei ole kaikilta olennaisilta
osiltaan noudatettu
1. kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja
kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
2. kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen
(EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä
vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Oriola Oyj on yksilöinyt
tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista
varten (kaksinkertainen olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 §:n 1
momentin 2 kohdan mukaista konsernikestävyysraportin
merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa
kyseistä vaatimusta ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin
lainsäädännön kestävyystietojen merkitsemistä koskevien
vaatimusten puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen
rajoitetun varmuuden antavana toimeksiantona noudattaen
Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja kansainvälistä
varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu)
”Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan
taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai
yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan
tarkemmin kohdassa Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja
laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden
Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka
koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet
muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallin-
tastandardia ISQM 1, jonka mukaan kestävyystarkastusyhteisön on
suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadun-
hallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, amma-
tillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin
perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaat-
teet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Oriola Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämi-
sestä kirjanpitolain 7 luvussa säädetyn mukaisesti, mukaan
lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty prosessi,
jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien
mukaista raportointia varten,
• siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestä-
vää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU)
2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä
vaatimuksia, sekä
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelli-
seksi voidakseen laatia konsernikestävyysraportin, jossa ei ole
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheelli-
syyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysraportin laatimisessa
Konsernikestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennai-
suusarviointia relevanttien raportoitavien seikkojen tunnistami-
seksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja valintoja.
Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyp-
pisten tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia,
sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
Kasvihuonekaasujen määrittämiseen liittyy luontaista epävar-
muutta, koska päästökertoimien ja eri kaasujen päästöjen yhdis-
tämiseen tarvittavien lukuarvojen määrittämisessä käytettävä
tieteellinen tieto on epätäydellistä.
Raportoidessaan tulevaisuutta koskevia tietoja ESRS-standardien
mukaisesti yhtiön johdon on esitettävä mahdollisia tulevaisuuden
tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön mahdollisista
tulevista toimista näihin tapahtumiin liittyen, sekä laadittava tule-
vaisuutta koskevat tiedot näiden oletusten perusteella. Todellinen
lopputulos on todennäköisesti erilainen, koska ennustetut tapahtu-
mat eivät usein toteudu odotetulla tavalla.
168 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto
saadaksemme rajoitetun varmuuden siitä, onko
konsernikestävyysraportissa väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun
varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää
lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai
virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin
tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita
käyttäjät tekevät konsernikestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000
(uudistettu) noudattamiseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvat konsernikestävyysraportin olennaisen virheellisyyden
riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon
kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme
suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että
pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin
sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
varmennustoimenpiteitä hankkiaksemme lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen
virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että
virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta,
sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä,
tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen
esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat
toimenpiteet poikkeavat luonteeltaan ja ajoitukseltaan
kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä,
ja ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden
luonne, ajoitus ja laajuus perustuvat ammatilliseen harkintaan
sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta
olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun
varmuuden antavassa toimeksiannossa saatava varmuuden taso on
huomattavasti alempi kuin varmuus, joka saataisiin suorittamalla
kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Haastattelimme yhtiön johtoa sekä konsernikestävyysraportin
sisältämien tietojen keräämisestä ja raportoinnista vastaavia
henkilöitä konsernitasolla ja tytäryhtiöissä, sekä organisaation
eri tasoilla ja liiketoiminta-alueilla.
• Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin osalta
arvioimme yhtiön suorittaman prosessin toteuttamista sekä
kaksoisolennaisuusarvioinnista annettuja tietoja suhteessa
ESRS-standardien vaatimuksiin.
• Hankimme haastatteluilla käsityksen kestävyystietojen
keräämiseen ja yhdistelemiseen liittyvistä konsernin keskeisistä
prosesseista, kontrolleista ja tietojärjestelmistä.
• Perehdyimme konsernikestävyysraportissa esitettyjen tietojen
kannalta olennaisiin konsernin sisäisiin ohjeistuksiin ja
toimintaperiaatteisiin.
• Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon
ja asiakirjoihin soveltuvin osin, ja arvioimme, tukevatko ne
konsernikestävyysraporttiin sisältyvää informaatiota.
• Arvioimme konsernikestävyysraportin olennaisia
kestävyysseikkoja koskevien tietojen esittämistä suhteessa ESRS-
standardien vaatimuksiin.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme käsityksen prosessista,
jolla yhtiö on määritellyt taksonomiakelpoiset ja taksonomian
mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme näistä
annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä 24. helmikuuta 2026
KPMG OY AB
Kestävyystarkastusyhteisö
Kim Järvi
KRT
169 Oriolan vuosikertomus 2025 Liiketoimintakatsaus / Hallinnointi / Taloudellinen katsaus / Kestävyysraportti
Riippumattoman tilintarkastajan raportti
Oriola Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Oriola Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan
toimeksiannon, jonka kohteena on Oriola Oyj:n (y-tunnus
1999215-0) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti
laadittu tilinpäätös 549300UWB1AIR85BM957-2025-12-31-1-fi.zip
tilikaudella 1.1.-31.12.2025.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen
ja tilinpäätöksen (ESEF-tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne
täyttävät komission teknisen sääntelystandardin vaatimukset.
Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa ESEF RTS artiklan 3
mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat, liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot iXBRL-
merkein ESEF RTS artiklan 4 mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun
tilinpäätöksen keskinäinen yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä
valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia
ESEF-tilinpäätöksen komission teknisen sääntelystandardin
vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa
noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat
suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut
näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunvalvontastandardia
ISQM1, jonka mukaan tilintarkastusyhteisön on
suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten,
ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja
määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti
varmentaa komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti
laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-
tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta
osin komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten
mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä
laajuudessa varmennus on suoritettu. Olemme suorittaneet
kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon kansainvälisen
varmennustoimeksi-antostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein
komission teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten
mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen
liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty
iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan
vaatimusten mukaisesti, ja
• ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään
yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus
riippuvat tilintarkastajan harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin
arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvaa
olennaista poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin
vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme
perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena
lausuntona esitämme, että Oriola Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen
549300UWB1AIR85BM957-2025-12-31-1-fi.zip sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot tilikaudelta 1.1.-31.12.2025 on olennaisilta osin
merkitty komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten
mukaisesti.
Lausuntomme Oriola Oyj:n konsernitilinpäätöksen
tilintarkastuksesta tilikaudelta 1.1.-31.12.2025 on annettu
tilintarkastuskertomuksellamme päivätty 24.2.2026. Tällä raportilla
emme anna konserni tilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai
muuta varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 2. maaliskuuta 2026
KPMG OY AB
Tilintarkastusyhteisö
Kim Järvi
KHT
Oriola-konserni
Pääkonttori
Orionintie 5, 02200 Espoo
PL 8, 02101 Espoo
Puh. 010 429 99
etunimi.sukunimi@oriola.com
investor.relations@oriola.com
www.oriola.com/fi